EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02017R2107-20190715
Regulation (EU) 2017/2107 of the European Parliament and of the Council of 15 November 2017 laying down management, conservation and control measures applicable in the Convention area of the International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas (ICCAT), and amending Council Regulations (EC) No 1936/2001, (EC) No 1984/2003 and (EC) No 520/2007
Consolidated text: 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007
2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007
02017R2107 — LT — 15.07.2019 — 001.001
Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2017/2107 2017 m. lapkričio 15 d. (OL L 315 2017.11.30, p. 1) |
Iš dalies keičiamas:
|
|
Oficialusis leidinys |
||
Nr. |
puslapis |
data |
||
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/1154 2019 m. birželio 20 d. |
L 188 |
1 |
12.7.2019 |
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2017/2107
2017 m. lapkričio 15 d.
kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007
I ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės nuostatos, susijusios su toli migruojančių rūšių žuvų išteklių, kuriuos valdo Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau – ICCAT), žvejyba.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas:
a) Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejyba užsiimantiems Sąjungos laivams, kurie veiklą vykdo ICCAT konvencijos rajone, o perkrovimo atveju – taip pat už ICCAT konvencijos rajono ribų, jei jie perkrauna tame rajone sužvejotas žuvis;
b) trečiųjų šalių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kurie gabena ICCAT rūšių žuvis ar iš tokių rūšių žuvų pagamintus žuvininkystės produktus, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose;
c) trečiųjų šalių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejyba užsiimantiems trečiųjų šalių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse.
3 straipsnis
Ryšys su kitais Sąjungos aktais
Šis reglamentas taikomas nedarant poveikio nuostatoms, išdėstytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo ( 1 ) ir Reglamente (ES) 2016/1627.
Šiame reglamente numatytos priemonės papildo priemones, numatytas reglamentuose (EB) Nr. 1005/2008 ir (EB) Nr. 1224/2009.
4 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1) |
ICCAT rūšys – I priede išvardytos rūšys; |
2) |
tropiniai tunai – didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai; |
3) |
žvejybos laivas – laivas, turintis versliniam jūrų biologinių išteklių naudojimui skirtą įrangą arba paprastųjų tunų gaudyklę; |
4) |
žūklės laivas – žvejybos laivas, naudojamas jūrų biologiniams ištekliams žvejoti; |
5) |
Sąjungos žvejybos laivas – žvejybos laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje; |
6) |
žvejybos leidimas – Sąjungos žvejybos laivui išduotas leidimas, kuriuo jam suteikiama teisė nustatytą laikotarpį atitinkamame rajone arba pagal atitinkamos žvejybos kriterijus tam tikromis sąlygomis vykdyti tam tikrą žvejybos veiklą; |
7) |
specialusis žvejybos leidimas – Sąjungos žvejybos laivui išduotas leidimas, kuriuo jam suteikiama teisė nustatytą laikotarpį atitinkamame rajone ar pagal atitinkamos žvejybos kriterijus tam tikromis sąlygomis konkrečiais įrankiais vykdyti tam tikrą žvejybos veiklą; |
8) |
perkrovimas – visų ar dalies laive laikomų žvejybos produktų iškrovimas į kitą laivą; |
9) |
mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla poilsio, turizmo arba sporto tikslais; |
10) |
I užduoties duomenys – duomenys, ICCAT „Praktiniame statistinių duomenų apie Atlanto tunus ir tunams giminingas žuvis rinkimo ir jų ėminių ėmimo vadove“ apibrėžti kaip I užduotis; |
11) |
II užduoties duomenys – duomenys, ICCAT „Praktiniame statistinių duomenų apie Atlanto tunus ir tunams giminingas žuvis rinkimo ir jų ėminių ėmimo vadove“ apibrėžti kaip II užduotis; |
12) |
KSŠ – ICCAT konvencijos susitariančiosios šalys ir bendradarbiaujančiosios šalys, kurios nėra susitariančiosios šalys, bendradarbiaujantys subjektai arba žvejybos subjektai; |
13) |
ICCAT konvencijos rajonas – visi Atlanto vandenyno ir gretimų jūrų vandenys; |
14) |
tausios žvejybos partnerystės susitarimas – tarptautinis susitarimas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 37 punkte; |
15) |
laivo ilgis – atstumas, matuojamas tiesia linija tarp kraštutinių laivapriekio ir laivagalio taškų; |
16) |
didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai; |
17) |
didelis žvejybos laivas – žvejybos laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 20 metrų; |
18) |
didelis žūklės laivas – žūklės laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 20 metrų; |
19) |
didelių žvejybos laivų ICCAT registras – ICCAT sekretoriato tvarkomas didelių žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti ICCAT rūšių žuvis ICCAT konvencijos rajone, sąrašas; |
20) |
aptarnaujantis laivas – laivas, išskyrus laive esančias plaukiojančias priemones, kuriame nėra naudoti paruoštų žvejybos įrankių ir kuris palengvina žvejybos veiklą, padeda ją vykdyti arba parengia jai, be kita ko, aprūpindamas žūklės laivą; |
21) |
transportinis laivas – aptarnaujantis laivas, kuris naudojamas perkrovimo operacijoms vykdyti ir į kurį iš didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų perkeliamos ICCAT rūšių žuvys; |
22) |
transportinių laivų ICCAT registras – ICCAT sekretoriato tvarkomas laivų, į kuriuos leidžiama jūroje, ICCAT konvencijos rajone, perkrauti žvejybos produktus iš didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, sąrašas; |
23) |
leidimus turinčių tropinius tunus žvejojančių laivų ICCAT registras – ICCAT sekretoriato tvarkomas didelių žvejybos laivų, kuriems leidžiama ICCAT konvencijos rajone žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perdirbti arba iškrauti tropinius tunus, sąrašas; |
24) |
žuvų suburiamasis įrenginys (ŽSĮ) – žuvims privilioti statomas jūros paviršiuje plūduriuojantis įrenginys; |
25) |
NNN žvejyba – žvejybos veikla, apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 2 straipsnio 1 punkte; |
26) |
NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašas – laivų, kuriuos ICCAT laiko vykdančiais NNN žvejybą, sąrašas; |
27) |
ūda – žvejybos įrankis, kurį sudaro pagrindinis lynas su ant šoninių (ilginamųjų) lynų, kurių ilgis ir išdėstymo intervalas priklauso nuo tikslinės žuvų rūšies, pritvirtintais kabliukais; |
28) |
gaubiamasis tinklas – apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti; |
29) |
kabliukas – lenktas aštrus plieninės vielos elementas. |
II ANTRAŠTINĖ DALIS
TAM TIKRŲ RŪŠIŲ ŽUVŲ IŠTEKLIŲ VALDYMO, IŠSAUGOJIMO IR KONTROLĖS PRIEMONĖS
I SKYRIUS
Tropiniai tunai
5 straipsnis
Didžiaakius tunus žvejojančių Sąjungos didelių žūklės laivų skaičiaus apribojimai
Didžiaakius tunus ICCAT konvencijos rajone žvejojančių Sąjungos didelių žūklės laivų skaičius ir bendras žvejybos pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa (GT), nustatomi:
a) pagal ICCAT konvencijos rajone 1991–1992 m. laikotarpiu didžiaakius tunus žvejojusių Sąjungos žūklės laivų vidutinį skaičių ir žvejybos pajėgumą, išreikštą GT, ir
b) remiantis Sąjungos žūklės laivų, žvejojusių didžiaakius tunus 2005 m., skaičiaus, apie kurį buvo pranešta ICCAT 2005 m. birželio 30 d., apribojimu.
6 straipsnis
Specialieji leidimai dideliems tropinių tunų žūklės laivams ir aptarnaujantiems laivams
1. Valstybės narės, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo ( 2 ) išdėstytomis nuostatomis, dideliems su jų vėliava plaukiojantiems žūklės laivams išduoda leidimus žvejoti tropinius tunus ICCAT konvencijos rajone.
2. Valstybės narės išduoda leidimus su jų vėliava plaukiojantiems aptarnaujantiems laivams, kurie aptarnauja 1 dalyje nurodytus laivus.
7 straipsnis
Leidimus turinčių tropinius tunus žvejojančių laivų ICCAT registras
1. Valstybės narės praneša Komisijai nedelsdamos ir ne vėliau kaip per 30 dienų apie įvykį, dėl kurio būtina papildyti leidimus turinčių tropinius tunus žvejojančių laivų ICCAT registrą, iš jo ką nors išbraukti ar jį iš dalies pakeisti. Komisija nedelsdama ir ne vėliau kaip per 45 dienas nuo tokio įvykio datos pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui.
2. Dideliems žvejybos laivams, kurie nėra įtraukti į leidimus turinčių tropinius tunus žvejojančių laivų ICCAT registrą, neleidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perkelti, perdirbti ar iškrauti ICCAT konvencijos rajone sužvejotų tropinių tunų. Tokiais atvejais netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalis.
8 straipsnis
Atitinkamais metais tropinius tunus žvejojusių laivų sąrašas
Kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. valstybės narės pateikia Komisijai leidimus turinčių su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurie praėjusiais kalendoriniais metais ICCAT konvencijos rajone žvejojo tropinius tunus, sąrašą. Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija pateikia ICCAT sąrašus, kuriuos ji gavo iš valstybių narių.
9 straipsnis
Žuvų suburiamųjų įrenginių valdymo planai
1. Kasmet ne vėliau kaip gruodžio 31 d. valstybės narės, turinčios gaubiamaisiais tinklais ir kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, kurie žvejoja tropinius tunus naudodami žuvų suburiamuosius įrenginius (toliau – ŽSĮ), pateikia Komisijai su jų vėliava plaukiojančių laivų tokių ŽSĮ naudojimo valdymo planus. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ne vėliau kaip kitų metų sausio 31 d.
2. 1 dalyje nurodytų valdymo planų tikslai yra šie:
a) gerinti žinias apie ŽSĮ charakteristikas, plūdurų charakteristikas, žvejybą naudojant ŽSĮ, įskaitant žvejybos pastangas, ir susijusį poveikį tikslinėms ir netikslinėms rūšims;
b) veiksmingai valdyti ŽSĮ ir bakenų statymą bei iškėlimą ir jų galimo praradimo atvejus;
c) sumažinti ir apriboti ŽSĮ ir žvejybos naudojant ŽSĮ poveikį ekosistemai, be kita ko, atitinkamais atvejais imantis veiksmų dėl atskirų mirtingumo dėl žvejybos aspektų (pvz., pastatytų ŽSĮ skaičiaus, įskaitant gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų tinklų užmetimų prie ŽSĮ skaičių, žvejybos pajėgumo, aptarnaujančių laivų skaičiaus).
3. 1 dalyje nurodytuose valdymo planuose pateikiama II priede nustatyta informacija.
4. Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienas laivas, kuris plaukioja su jų vėliava ir gaubiamaisiais tinklais žvejoja tropinius tunus naudodamas ŽSĮ, vienu metu naudotų ne daugiau kaip 500 aktyvių prietaisinių plūdurų.
10 straipsnis
ŽSĮ taikomi reikalavimai
1. ŽSĮ turi atitikti šiuos reikalavimus:
a) paviršiuje esanti ŽSĮ konstrukcija negali būti uždengta jokia medžiaga arba gali būti uždengta tik tokia medžiaga, kuri kelia mažiausią pavojų, kad įsipainios netikslinių rūšių gyvūnai, ir
b) po paviršiumi esančios dalys turi būti sudarytos tik iš medžiagos, į kurią neįsipainioja netikslinių rūšių gyvūnai.
2. Projektuojant ŽSĮ pirmenybė, jei įmanoma, turi būti teikiama biologiškai skaidžioms medžiagoms, kad biologiškai neskaidžių ŽSĮ būtų palaipsniui atsisakyta, ne vėliau kaip 2018 m.
3. Valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą apie veiksmus, kurių ėmėsi siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi šio straipsnio 1 ir 2 dalių, kuri yra 71 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos dalis. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.
11 straipsnis
Laivų pateikiama informacija apie ŽSĮ
1. Kiekvienu ŽSĮ pastatymo atveju gaubiamaisiais tinklais ir kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys Sąjungos žūklės laivai ir aptarnaujantys Sąjungos laivai renka ir pateikia šią informaciją ir duomenis:
a) ŽSĮ geografines koordinates;
b) ŽSĮ pastatymo datą;
c) ŽSĮ tipą (inkarinis ŽSĮ, dreifuojantysis dirbtinis ŽSĮ);
d) ŽSĮ identifikatorių (t. y. ŽSĮ ženklus ar bakeno ID, plūduro tipą, pvz., paprastas plūduras ar plūduras, susietas su echolotu) arba kitą informaciją, pagal kurią galima nustatyti savininką;
e) ŽSĮ konstrukcines charakteristikas (plūduriuojančiosios dalies ir povandeninės konstrukcijos matmenis ir sudedamąsias medžiagas, taip pat povandeninės konstrukcijos pinklumą).
2. Kiekvienu nuplaukimo į ŽSĮ vietą atveju, neatsižvelgiant į tai, ar nuplaukus buvo užmesti žvejybos įrankiai, gaubiamaisiais tinklais ir kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys Sąjungos žūklės laivai ir aptarnaujantys Sąjungos laivai renka ir pateikia šią informaciją:
a) nuplaukimo pobūdį (ištraukimas, iškėlimas, su elektronine įranga atliekami intervenciniai veiksmai);
b) ŽSĮ geografines koordinates;
c) nuplaukimo datą;
d) ŽSĮ tipą (inkarinis ŽSĮ, dreifuojantysis gamtinis ŽSĮ, dreifuojantysis dirbtinis ŽSĮ);
e) ŽSĮ identifikatorių (t. y. ŽSĮ ženklus ar bakeno ID) arba kitą informaciją, pagal kurią galima nustatyti savininką;
f) jei nuplaukus užmetami žvejybos įrankiai, užmetus pasiektą rezultatą – laimikį ir priegaudą, nurodant tiek laikomą laive, tiek išmestą į jūrą gyvų ar negyvų gyvūnų kiekį, o jei nuplaukus žvejybos įrankiai neužmetami, nurodoma tokio sprendimo priežastis (pavyzdžiui, kad nepakanka žuvų arba kad žuvys yra per mažos).
3. Kiekvienu ŽSĮ praradimo atveju gaubiamaisiais tinklais ir kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys Sąjungos žūklės laivai ir aptarnaujantys Sąjungos laivai renka ir pateikia šią informaciją:
a) paskutines užregistruotas geografines koordinates;
b) paskutinių geografinių koordinačių užregistravimo datą;
c) ŽSĮ identifikatorių (t. y. ŽSĮ ženklus ar bakeno ID) arba kitą informaciją, pagal kurią galima nustatyti savininką.
4. Sąjungos žvejybos laivai tvarko pastatytų ŽSĮ sąrašą; jis turi būti atnaujinamas kas ketvirtį ir jame turi būti pateikiama bent III priede nustatyta informacija.
12 straipsnis
Valstybių narių teikiama informacija apie ŽSĮ
Valstybės narės kasmet likus 15 dienų iki ICCAT nustatyto konkrečių metų galutinio termino pateikia Komisijai toliau nurodytą informaciją, kad ją būtų galima perduoti ICCAT sekretoriatui:
a) kas ketvirtį – faktiškai pastatytų ŽSĮ skaičių pagal ŽSĮ tipą, nurodant, ar yra su ŽSĮ susietas bakenas / plūduras ar echolotas, ar jo nėra;
b) kas ketvirtį – faktiškai pastatytų bakenų / plūdurų skaičių ir tipą (pvz., radijo, su echolotu);
c) kas ketvirtį – vidutinį aktyvių bakenų / plūdurų, kuriuos sekė kiekvienas laivas, skaičių;
d) kas ketvirtį – vidutinį prarastų aktyvių ŽSĮ skaičių;
e) kiekvieno aptarnaujančio laivo duomenis apie jūroje praleistų dienų skaičių pagal kiekvieną 1° kartografinio tinklelio zoną, mėnesį ir vėliavos valstybę narę.
13 straipsnis
Laivo žurnalai
Valstybės narės užtikrina, kad:
a) būtų greitai surenkami ir Sąjungos mokslininkams prieinami popieriniai ir elektroniniai žvejybos žurnalai ir, kai taikytina, ŽSĮ žurnalai;
b) pagal 50 straipsnį Komisijai perduodami II užduoties duomenys apimtų informaciją, surinktą iš žvejybos arba, kai taikytina, ŽSĮ žurnalų.
14 straipsnis
Draudimas žvejoti tam tikru laikotarpiu ir tam tikrame rajone, taikomas siekiant apsaugoti jauniklius
1. Draudžiama žvejoti tropinius tunus ar padėti vykdyti tropinių tunų žvejybos veiklą naudojant objektus, kurie galėtų daryti poveikį žuvų susibūrimui, įskaitant ŽSĮ:
a) kasmet nuo sausio 1 d. iki vasario 28 d. ir
b) rajone, kurio ribos yra tokios:
— šiaurinė riba – 5° šiaurės platumos lygiagretė,
— pietinė riba – 4° pietų platumos lygiagretė,
— vakarinė riba – 20° vakarų ilgumos dienovidinis,
— rytinė riba – Afrikos pakrantė.
2. 1 dalyje nurodytas draudimas apima:
a) plūduriuojančiųjų objektų – su plūdurais ar be jų – nuleidimą;
b) žvejybą aplink dirbtinius objektus (įskaitant laivus), po jais ar juos naudojant;
c) žvejybą aplink gamtinius objektus, po jais ar juos naudojant;
d) plūduriuojančiųjų objektų išvilkimą už rajono ribų.
3. Kiekviena valstybė narė, kurios laivai vykdo žvejybos veiklą geografiniame rajone, kurio atžvilgiu taikomas draudimas žvejoti tam tikru laikotarpiu ir tam tikrame rajone:
a) imasi tinkamų veiksmų užtikrinti, kad visuose su jos vėliava plaukiojančiuose laivuose, įskaitant aptarnaujančius laivus, vykdančiuose žvejybos veiklą, kai taikomas draudimas žvejoti šio straipsnio 1 dalyje nurodytu laikotarpiu ir nurodytame rajone, būtų po stebėtoją. Stebėtojų programa turi atitikti šio reglamento IV priedą, nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 73 straipsniui;
b) kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. pateikia Komisijai a punkte nurodytų stebėtojų surinktą informaciją, o Komisija apie tai ne vėliau kaip liepos 31 d. praneša ICCAT;
c) imasi tinkamų veiksmų su jos vėliava plaukiojančių laivų, kurie nesilaiko draudimo žvejoti 1 dalyje nurodytu laikotarpiu ir toje dalyje nurodytame rajone reikalavimų, atžvilgiu;
d) pateikia Komisijai ataskaitą apie tai, kaip ji laikosi draudimo žvejoti nurodytu laikotarpiu ir nurodytame rajone reikalavimų, kuri yra 71 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos dalis.
15 straipsnis
Tropinių tunų žvejyba tam tikruose Portugalijos vandenyse
Draudžiama laikyti laive bet kokį kiekį tropinių tunų, gaubiamaisiais tinklais sužvejotų vandenyse, į kuriuos Portugalija turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai ICES X parajonyje į šiaurę nuo 36°30′ šiaurės platumos ar CECAF rajonuose į šiaurę nuo 31° šiaurės platumos ir į rytus nuo 17°30′ vakarų ilgumos, ar tais įrankiais žvejoti tokios rūšies žuvis tuose rajonuose. Tokiais atvejais netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalis.
16 straipsnis
NNN žvejybos nustatymas
Jeigu ICCAT vykdomasis sekretorius praneša Komisijai apie tai, kad Sąjungos žvejybos laivai įvykdė galimą 7 straipsnio 2 dalies ir 14 straipsnio 1 ir 2 dalių pažeidimą, Komisija nedelsdama informuoja atitinkamą vėliavos valstybę narę. Ta valstybė narė nedelsdama ištiria padėtį ir, nustačiusi, kad laivas žvejoja naudodamas objektus, kurie galėtų daryti poveikį žuvų susibūrimui, įskaitant ŽSĮ, pareikalauja, kad laivas nutrauktų žvejybą ir, jei būtina, nedelsdamas išplauktų iš to rajono. Atitinkama vėliavos valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją apie atlikto tyrimo rezultatus ir atitinkamas priemones, kurių ji ėmėsi. Komisija perduoda tą informaciją pakrantės valstybei ir ICCAT vykdomajam sekretoriui.
II SKYRIUS
Šiaurės Atlanto ilgapelekiai tunai
17 straipsnis
Laivų skaičiaus apribojimai
Didžiausias Sąjungos žūklės laivų, žvejojančių Šiaurės Atlanto ilgapelekius tunus ICCAT konvencijos rajone, skaičius nustatomas pagal Sąjungos žūklės laivų, žvejojusių Šiaurės Atlanto ilgapelekius tunus kaip tikslinę rūšį 1993–1995 m. laikotarpiu, vidutinį skaičių.
III SKYRIUS
Paprastosios durklažuvės
18 straipsnis
Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių išteklių valdymo planai
Valstybės narės, kurioms skirta Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių kvota ir kurių laivai žvejoja šios rūšies žuvis, savo valdymo planus Komisijai pateikia kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 15 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d.
19 straipsnis
Mažiausias Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių dydis
1. Draudžiama žvejoti, laikyti laive ar perkrauti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, demonstruoti ar siūlyti parduoti, taip pat parduoti arba tiekti rinkai paprastąsias durklažuves, kurių gyvasis svoris – mažesnis nei 25 kg arba ilgis nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo – mažesnis nei 125 cm. Tokiais atvejais netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalis.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama laikyti laive, perkrauti, perkelti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti ne daugiau kaip 15 % atsitiktinai sužvejotų paprastųjų durklažuvių, kurių gyvasis svoris – mažesnis nei 25 kg arba ilgis nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo – mažesnis nei 125 cm.
3. 2 dalyje nurodytas leidžiamasis 15 % nuokrypis apskaičiuojamas pagal paprastųjų durklažuvių skaičių bendrame konkretaus laivo sužvejotų ir per vieną kartą iškrautų paprastųjų durklažuvių kiekyje.
▼M1 —————
IV SKYRIUS
Atlantiniai marlinai ir atlantiniai baltieji marlinai
27 straipsnis
Sužvejotų gyvų atlantinių marlinų ir atlantinių baltųjų marlinų paleidimas
1. Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, kai jų kvota yra beveik išnaudota, užtikrina, kad laivai, plaukiojantys su jų vėliava, paleistų visus atlantinius marlinus (Makaira nigricans) ir atlantinius baltuosius marlinus (Tetrapturus albidus), kurie įkėlimo į laivą metu yra dar gyvi.
2. 1 dalyje nurodytos valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad atlantiniai marlinai ir atlantiniai baltieji marlinai būtų paleidžiami taip, kad jų galimybės išgyventi būtų kuo didesnės.
28 straipsnis
Atlantinių marlinų ir atlantinių baltųjų marlinų iškrovimas viršijus žvejybos galimybes
Išnaudojusi jai skirtą kvotą, valstybė narė užtikrina, kad iškrauti atlantiniai marlinai ir atlantiniai baltieji marlinai, kurie prie laivo borto atplukdomi negyvi, nebūtų parduodami ir nepatektų į prekybą. Tokie iškrauti kiekiai neįskaitomi į tos valstybės narės laimikio limitus, nustatytus ICCAT rekomendacijos 2015-05 1 punkte, su sąlyga, kad toks draudimas yra aiškiai paaiškintas šio reglamento 71 straipsnyje nurodytoje metinėje ataskaitoje.
29 straipsnis
Atlantinių marlinų ir atlantinių baltųjų marlinų mėgėjų žvejyba
1. Valstybės narės, kurių laivai vykdo atlantinių marlinų ir atlantinių baltųjų marlinų mėgėjų žvejybą, užtikrina, kad mokslinis stebėjimas aprėptų 5 % turnyrų metu iškrauto sužvejotų atlantinių marlinų ir atlantinių baltųjų marlinų kiekio.
2. Atlantinių marlinų mėgėjų žvejybos atveju taikomas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis dydis – 251 cm ilgis nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo.
3. Atlantinių baltųjų marlinų mėgėjų žvejybos atveju taikomas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis dydis – 168 cm ilgis nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo.
4. Draudžiama parduoti ar siūlyti parduoti vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotų atlantinių marlinų ar atlantinių baltųjų marlinų skerdenas ar skerdenų dalis.
V SKYRIUS
Rykliai
30 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1. Vykdant žvejybą, kurios atveju rykliai nėra tikslinė rūšis, gyvi rykliai, kurie yra sužvejojami atsitiktinai ir nėra suvartojami maistui ar naudojami kaip pragyvenimo šaltinis, paleidžiami.
2. Valstybės narės, kai įmanoma, atlieka ICCAT konvencijos rajone sužvejotų ryklių rūšių mokslinius tyrimus, kad būtų galima pagerinti žvejybos įrankių selektyvumą, nustatyti galimas jauniklių augimo vietas ir apsvarstyti galimybę taikyti draudimą žvejoti tam tikru laikotarpiu ir draudimą žvejoti tam tikrame rajone, taip pat prireikus kitas priemones. Tokie moksliniai tyrimai turi suteikti informacijos apie pagrindinius biologinius ir ekologinius parametrus, gyvenimo etapus ir elgsenos ypatumus, taip pat apie galimų poravimosi, jauniklių atsivedimo ir augimo vietų nustatymą.
31 straipsnis
Atlantiniai silkiarykliai (Lamna nasus)
1. Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti atlantinių silkiaryklių, sužvejotų vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis.
2. Sąjungos žūklės laivai nedelsdami nesužeisdami paleidžia vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą sužvejotus atlantinius silkiaryklius, atplukdytus prie bortų.
32 straipsnis
Didžiaakės jūrų lapės (Alopias superciliosus)
1. Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių, sužvejotų vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis.
2. Sąjungos žūklės laivai nedelsdami nesužeisdami paleidžia vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą sužvejotas didžiaakes jūrų lapes, atplukdytas prie bortų.
33 straipsnis
Atlantiniai pilkšvieji rykliai (Isurus oxyrinchus)
Valstybės narės imasi tinkamų priemonių atlantinių pilkšvųjų ryklių mirtingumui dėl žvejybos sumažinti ir kasmet pateikia Komisijai ataskaitą apie padarytą pažangą, kuri yra 71 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos dalis.
34 straipsnis
Ilgapelekiai pilkieji rykliai (Carcharhinus longimanus)
1. Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių, sužvejotų vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis.
2. Sąjungos žūklės laivai nedelsdami nesužeisdami paleidžia vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą sužvejotus ilgapelekius pilkuosius ryklius, atplukdytus prie bortų.
35 straipsnis
Paprastieji kūjarykliai
1. Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių paprastųjų kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo), sužvejotų vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis.
2. Sąjungos žūklės laivai nedelsdami nesužeisdami paleidžia vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą sužvejotus paprastuosius kūjaryklius, atplukdytus prie bortų.
36 straipsnis
Floridiniai šilkiniai rykliai (Carcharhinus falciformis)
1. Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti floridinių šilkinių ryklių, sužvejotų vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis.
2. Sąjungos žūklės laivai nedelsdami – ne vėliau nei prieš įkeliant laimikį į žuvų talpyklas – nesužeisdami paleidžia vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą sužvejotus floridinius šilkinius ryklius – tinkamai atsižvelgdami į įgulos narių saugumą.
3. ICCAT valdomų išteklių žvejybą vykdantys gaubiamaisiais tinklais žvejojantys Sąjungos laivai imasi papildomų priemonių atsitiktinai sužvejotų floridinių šilkinių ryklių išgyvenimo galimybėms padidinti. Valstybės narės kasmet pateikia Komisijai ataskaitą apie padarytą pažangą, kuri yra 71 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos dalis.
37 straipsnis
Mokslinių stebėtojų ir kitų įgaliotųjų asmenų renkami tam tikrų rūšių ryklių ėminiai
1. Nukrypstant nuo 31, 32, 34, 35 ir 36 straipsniuose nustatyto draudimo laikyti laive atlantinius silkiaryklius, didžiaakes jūrų lapes, ilgapelekius pilkuosius ryklius, paprastuosius kūjaryklius (priklausančius Sphyrnidae šeimai, išskyrus Sphyrna tiburo) ir floridinius šilkinius ryklius, moksliniams stebėtojams ar asmenims, kuriuos KSŠ yra įgaliojusios rinkti biologinius ėminius per verslinės žvejybos operacijas, leidžiama tuos ėminius rinkti šiomis sąlygomis:
a) renkami tik gyvūnų, kurie ištraukiami negyvi, biologiniai ėminiai;
b) biologiniai ėminiai imami vykdant mokslinių tyrimų projektą, apie kurį pranešta ICCAT Nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui ir kuris plėtojamas atsižvelgiant į to komiteto rekomenduojamus mokslinių tyrimų prioritetus. Į mokslinių tyrimų projektą turėtų būti įtrauktas išsamus dokumentas, kuriame apibūdinamas projekto tikslas, naudotina metodika, rinktinų ėminių skaičius bei tipas ir ėminių ėmimo laikotarpiai bei rajonai;
c) biologiniai ėminiai laikomi laive iki atvežimo į iškrovimo uostą ar perkrovimo ir
d) prie visų pagal šį straipsnį surinktų ėminių iki atvežimo į galutinį iškrovimo uostą privalo būti pridėtas vėliavos valstybės narės arba, jei tai frachtuojami laivai, – frachtuojančios KSŠ ir vėliavos valstybės narės leidimas. Tokiais ėminiais ir kitomis ryklių egzempliorių, kurių ėminiai paimti, dalimis negali būti prekiaujama ir jie negali būti parduodami.
2. 1 dalyje nurodytus biologinius ėminius visų pirma gali sudaryti stuburo slanksteliai, audinys, reprodukcinė sistema, skrandis, odos ėminiai, spiralinis vožtuvas, žiaunos, visa žuvis ar skeletas taksonominiams tyrimams ir faunos sąrašams.
3. Ėminių ėmimo procesas gali būti pradėtas tik po to, kai atitinkama valstybė narė išduoda leidimą.
VI SKYRIUS
Jūrų paukščiai
38 straipsnis
Poveikio jūrų paukščiams mažinimo priemonės rajone tarp 20° ir 25° pietų platumos
1. Visi rajone tarp 20° ir 25° pietų platumos žvejojantys laivai turi turėti ir naudoti paukščių baidymo lynus ir paukščių baidymo lynų stiebus, atitinkančius V priede išdėstytus reikalavimus ir papildomas gaires.
2. Paukščių baidymo lynai turi būti visada ištempiami prieš nuleidžiant į vandenį ūdas.
3. Kai paukščių labai gausu arba jie labai aktyvūs, turi būti naudojamas dar vienas paukščių baidymo lyno stiebas ir paukščių baidymo lynas, jeigu tai praktiškai įmanoma.
4. Visi laivai turi turėti atsarginius paukščių baidymo lynus, kuriuos būtų galima nedelsiant panaudoti.
5. Laivams, vienagijėmis ūdomis žvejojantiems paprastąsias durklažuves, 1, 2 ir 3 dalių reikalavimai netaikomi, jei tenkinamos šios sąlygos:
a) ūdos užmetamos naktį (naktis – laikotarpis tarp jūrinio saulėlydžio ir jūrinio saulėtekio, kaip nurodyta jūrų astronominio metraščio dalyje, skirtoje saulėlydžiams ir saulėtekiams pagal vietos, kurioje vykdoma žvejyba, geografines koordinates) ir
b) ne toliau kaip 3 metrai nuo kabliuko pritaisoma ne lengvesnė kaip 60 g lankstinė jungtis, kad būtų pasiekta optimali grimzdimo sparta.
Laivų, kuriems taikoma pirmoje pastraipoje nurodyta išimtis, vėliavos valstybės narės informuoja Komisiją apie savo mokslines išvadas, gautas stebėtojams stebint tuos laivus.
39 straipsnis
Poveikio jūrų paukščiams mažinimo priemonės rajone į pietus nuo 25° pietų platumos
Ūdomis žvejojantys laivai taiko bent dvi iš toliau nurodytų poveikio mažinimo priemonių laikydamiesi V priede išdėstytų reikalavimų ir papildomų gairių:
a) žvejybos įrankiai užmetami naktį esant minimaliam denio apšvietimui;
b) naudojami paukščių baidymo lynai;
c) lynas gramzdinamas svoriais.
40 straipsnis
Ataskaitų apie jūrų paukščius teikimo pareigos
1. Ūdomis žvejojantys laivai renka ir savo vėliavos valstybei narei pateikia informaciją apie susidūrimą su jūrų paukščiais, įskaitant atsitiktinę priegaudą. Kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. valstybės narės perduoda tą informaciją Komisijai. Komisija nedelsdama tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.
2. Valstybės narės informuoja Komisiją apie 38 ir 39 straipsniuose nustatytų priemonių įgyvendinimą ir apie pažangą, padarytą įgyvendinant Sąjungos veiksmų planą, skirtą atsitiktinei jūrų paukščių priegaudai žvejybos įrankiais mažinti.
VII SKYRIUS
Jūrų vėžliai
41 straipsnis
Bendrosios nuostatos dėl jūrų vėžlių
1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai turi vengti jūrų vėžlių patekimo į tinklus ir paleisti į tinklus, taip pat į ŽSĮ, patekusius ar įsipainiojusius jūrų vėžlius. Jie praneša savo vėliavos valstybei narei apie jūrų vėžlių susidūrimą su gaubiamaisiais tinklais ar ŽSĮ.
2. Pelaginėmis ūdomis žvejojantys laivai turi turėti ir naudoti saugaus elgesio su jūrų vėžliais, jų išpainiojimo ir paleidimo įrangą, skirtą užtikrinti, kad jūrų vėžliai būtų paleidžiami taip, kad jų galimybės išgyventi būtų kuo didesnės.
3. Pelaginėmis ūdomis žvejojančiuose laivuose dirbantys žvejai turi naudoti 2 dalyje nurodytą įrangą laikantis VI priede išdėstytų reikalavimų, kad jūrų vėžlių galimybės išgyventi būtų kuo didesnės.
4. Valstybės narės surengia pelaginėmis ūdomis žvejojančiuose laivuose dirbantiems žvejams mokymus, kaip saugiai elgtis su jūrų vėžliais ir kaip juos paleisti.
42 straipsnis
Ataskaitų apie jūrų vėžlius teikimo pareigos
1. Valstybės narės renka ir kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. pateikia Komisijai informaciją apie savo laivų susidūrimą su jūrų vėžliais vykdant ICCAT valdomų išteklių žvejybą ir ją pateikia pagal įrankių tipą. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Tokia informacija apima:
a) laimikio dydį, įrankių charakteristikas, laiką ir vietą, tikslines rūšis, taip pat tvarkomo laimikio būklę (t. y. į jūrą išmetamas negyvas ar paleidžiamas gyvas laimikis);
b) susidūrimų suskirstymą pagal jūrų vėžlių rūšis ir
c) užkibimo ar įsipainiojimo (įskaitant ŽSĮ) pobūdį, jauko tipą, kabliuko dydį bei tipą ir gyvūno dydį.
2. Valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą apie 41 straipsnio įgyvendinimą ir kitus atitinkamus veiksmus, kurių jos ėmėsi dėl ICCAT valdomų išteklių žvejybos, siekdamos įgyvendinti 2010 m. FAO gaires dėl jūrų vėžlių mirtingumo vykdant žvejybos operacijas mažinimo, kuri yra 71 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos dalis.
VIII SKYRIUS
Paprastųjų tunų ir paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybos galimybės
43 straipsnis
Bendrasis principas
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį paskirstydamos paprastųjų tunų ir paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat stengiasi teisingai paskirstyti nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams, ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą, ir stengiasi teikti paskatas Sąjungos žvejybos laivams, naudojantiems selektyviosios žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROS KONTROLĖS PRIEMONĖS
I SKYRIUS
Leidimai
44 straipsnis
Didelių žvejybos laivų ICCAT registras
1. Valstybės narės, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente ( 3 ) išdėstytomis nuostatomis, išduoda leidimus su jų vėliava plaukiojantiems dideliems žvejybos laivams žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti ICCAT rūšių žuvis ICCAT konvencijos rajone.
2. Išduodamos leidimą, valstybės narės pateikia Komisijai didelių žvejybos laivų, kuriems pagal 1 dalį išduotas leidimas, sąrašą. Komisija nedelsdama tą informaciją pateikia ICCAT sekretoriatui, kad šis ją įtrauktų į didelių žvejybos laivų ICCAT registrą.
3. Valstybės narės nedelsdamos ir ne vėliau kaip per 30 dienų nuo įvykio, dėl kurio būtina papildyti, išbraukti ar pakeisti didelių žvejybos laivų ICCAT registro informaciją, apie tai praneša Komisijai. Komisija ne vėliau kaip per 45 dienas nuo tokio įvykio datos pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui.
4. Dideliems žvejybos laivams, kurie nėra įtraukti į didelių žvejybos laivų ICCAT registrą, neleidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti ICCAT konvencijos rajone sužvejotų ICCAT rūšių žuvų. Tokiais atvejais netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalis.
II SKYRIUS
Frachtavimas
45 straipsnis
Taikymo sritis
Šis skyrius taikomas Sąjungos žūklės laivų ir KSŠ žūklės laivų frachtavimo susitarimams (išskyrus laivo nuomos be įgulos sutartis) tais atvejais, kai atitinkami Sąjungos žūklės laivai nekeičia savo vėliavos.
46 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1. Sąjungos žūklės laivams leidžiama dalyvauti su KSŠ sudarytame frachtavimo susitarime tik kaip frachtuojamiems laivams, jei tenkinamos šios sąlygos:
a) frachtuojami laivai turi frachtuojančios KSŠ išduotą žvejybos leidimą ir nėra įtraukti į NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašą;
b) frachtuojamiems laivams neleidžiama tuo pačiu metu žvejoti pagal daugiau kaip vieną frachtavimo susitarimą;
c) frachtuojamų laivų laimikiai iškraunami tik frachtuojančių KSŠ uostuose, nebent frachtavimo susitarime būtų numatyta kitaip, ir
d) frachtavimo įmonė yra teisėtai įsteigta frachtuojančioje KSŠ.
2. Norint atlikti bet kokį perkrovimą jūroje turi būti gautas išankstinis ir tinkamas frachtuojančios KSŠ leidimas ir jį atliekant turi būti laikomasi šios antraštinės dalies IV skyriaus.
47 straipsnis
Pranešimas
1. Sudarant frachtavimo susitarimą, vėliavos valstybė narė praneša Komisijai apie savo pritarimą tam susitarimui.
2. Jeigu per 15 kalendorinių dienų nuo 1 dalyje nurodyto pranešimo perdavimo Komisijai dienos Komisija nepaprašė papildomos informacijos, frachtuojamas laivas gali pradėti atitinkamą žvejybos veiklą.
3. Vėliavos valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją apie kiekvieno frachtavimo pabaigą.
4. Komisija nedelsdama perduoda 1 ir 3 dalyse nurodytą informaciją ICCAT sekretoriatui.
III SKYRIUS
Laimikių kontrolė
48 straipsnis
Kvotų ir mažiausio dydžio reikalavimų laikymasis
1. Kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 20 d. valstybės narės pateikia Komisijai informaciją apie ICCAT rūšių žuvų praėjusių metų laimikį, kuriam taikytos kvotos, ir apie mažiausio dydžio reikalavimų laikymąsi.
2. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d.
49 straipsnis
Laimikio ėminių ėmimas
1. Laimikio ėminiai siekiant pagerinti žinias apie atitinkamų ICCAT rūšių biologiją ir apskaičiuoti joms įvertinti reikalingus parametrus imami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1004 ( 4 ), Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2016/1251 ( 5 ) ir 1990 m. ICCAT paskelbtą „Praktinio statistinių duomenų apie Atlanto tunus ir tunams giminingas žuvis rinkimo ir jų ėminių ėmimo vadovą“.
2. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus dėl išsamių šio straipsnio 1 dalyje nurodytų laimikio ėminių ėmimo reikalavimų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 75 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
50 straipsnis
Pranešimas apie laimikį ir žvejybos pastangas
1. Jei Komisija, kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų metinių terminų, nėra nustačiusi kitaip, valstybės narės kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. perduoda Komisijai šiuos duomenis (I užduoties duomenys):
a) informaciją apie jų laivyno praėjusių metų charakteristikas;
b) ICCAT rūšių žuvų praėjusių metų metinių nominaliųjų laimikio duomenų (įskaitant priegaudos ir į jūrą išmesto kiekio duomenų) įverčius.
2. Jei Komisija, kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų metinių terminų, nėra nustačiusi kitaip, valstybės narės kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. perduoda Komisijai šiuos ICCAT rūšių duomenis (II užduoties duomenys):
a) praėjusių metų laimikio ir žvejybos pastangų duomenis, pateikdamos išsamius pagal žvejybos rajonus ir laikotarpius išskaidytus duomenis; tie duomenys apima išmestų ir paleistų į jūrą žuvų kiekio įverčius, nurodant žuvų būklę (negyvos ar gyvos);
b) visus turimus duomenis apie praėjusių metų mėgėjų žvejybos laimikius.
3. 1 ir 2 dalyse nurodytą informaciją Komisija nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.
4. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus dėl išsamių atitinkamai šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų I užduoties ir II užduoties duomenų reikalavimų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 75 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
IV SKYRIUS
Perkrovimas
51 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šis skyrius taikomas šioms perkrovimo operacijoms:
a) ICCAT konvencijos rajone vykdomoms ICCAT rūšių žuvų ir kartu su tomis žuvimis sužvejotų kitų rūšių žuvų perkrovimo operacijoms ir
b) už ICCAT konvencijos rajono ribų vykdomoms ICCAT konvencijos rajone sužvejotų ICCAT rūšių žuvų ir kartu su tomis žuvimis sužvejotų kitų rūšių žuvų perkrovimo operacijoms.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies b punkto, šis skyrius netaikomas už ICCAT konvencijos rajono ribų vykdomam ICCAT konvencijos rajone sužvejotų žuvų perkrovimui jūroje, kai toks perkrovimas vykdomas pagal kitos regioninės tunų žvejybos valdymo organizacijos nustatytą perkrovimo programą.
3. Šis skyrius netaikomas šviežių paprastųjų durklažuvių perkrovimą jūroje vykdantiems harpūnais žvejojantiems laivams.
52 straipsnis
Perkrovimas uoste
1. Visos perkrovimo operacijos vyksta paskirtuosiuose uostuose, išskyrus tas, kurias pagal 53–60 straipsnius vykdo dideli pelaginėmis ūdomis žvejojantys laivai.
2. Sąjungos žvejybos laivai, vykdydami perkrovimus uoste, laikosi VII priede nustatytų pareigų.
3. Šiuo straipsniu nedaromas poveikis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17–22 straipsniams ir Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 4, 6, 7 ir 8 straipsniams.
53 straipsnis
Perkrovimas jūroje
Dideli pelaginėmis ūdomis žvejojantys laivai perkrovimą jūroje vykdo pagal 54–60 straipsnius.
54 straipsnis
Transportinių laivų ICCAT registras
1. Valstybės narės, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente ( 6 ) išdėstytomis nuostatomis, išduoda leidimus transportiniams laivams jūroje, ICCAT konvencijos rajone, į juos perkrauti žuvis iš didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų.
2. Išduodamos leidimus valstybės narės pateikia Komisijai transportinių laivų, kuriems pagal 1 dalį išduotas leidimas, sąrašus. Komisija nedelsdama pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui, kad šis ją įtrauktų į transportinių laivų ICCAT registrą.
3. Vėliavos valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokį jų transportinių laivų sąrašo informacijos papildymą, išbraukimą ar pakeitimą. Komisija nedelsdama pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui.
4. 2 ir 3 dalyse nurodytas pranešimas turi atitikti ICCAT sekretoriato nustatytus formos ir išdėstymo reikalavimus ir jame turi būti pateikta ši informacija:
— laivo pavadinimas, registro numeris,
— numeris ICCAT registre (jei toks yra),
— IMO numeris (jei toks yra),
— ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo),
— ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo),
— ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei būta),
— tarptautinis radijo šaukinys,
— laivo tipas, ilgis, bendroji registrinė talpa ir krovumas,
— savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas ir adresas,
— leidžiamas perkrovimo laikotarpis.
5. Perkrauti jūroje, kaip nurodyta 53 straipsnyje, galima tik į tuos transportinius laivus, kurie yra įtraukti į transportinių laivų ICCAT registrą.
55 straipsnis
Leidimų išdavimas dideliems pelaginėmis ūdomis žvejojantiems laivams perkrauti ICCAT konvencijos rajone
1. Valstybės narės, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento ( 7 ) nuostatomis, išduoda leidimus su jų vėliava plaukiojantiems dideliems pelaginėmis ūdomis žvejojantiems laivams perkrauti jūroje.
2. Išduodamos leidimus, valstybės narės pateikia Komisijai didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems pagal 1 dalį išduotas leidimas, sąrašą. Komisija nedelsdama pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui.
3. Vėliavos valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokį didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama perkrauti jūroje, sąrašų papildymą, išbraukimą iš jų ar jų pakeitimą. Komisija nedelsdama pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui.
4. 2 ir 3 dalyse nurodytas pranešimas turi atitikti ICCAT sekretoriato nustatytus formos ir išdėstymo reikalavimus ir jame turi būti pateikta ši informacija:
— laivo pavadinimas, registro numeris,
— numeris ICCAT registre,
— leidžiamas perkrovimo jūroje laikotarpis,
— transportinio (-ių) laivo (-ų), kuriuo (-iais) leidžiama naudotis dideliam (-iems) pelaginėmis ūdomis žvejojančiam (-iems) laivui (-ams), vėliavos valstybė (-ės), pavadinimas (-ai) ir registro numeris (-iai).
56 straipsnis
Išankstiniai leidimai perkrauti jūroje
1. Dideli pelaginėmis ūdomis žvejojantys laivai, norintys atlikti perkrovimą vandenyse, kurie priklauso KSŠ jurisdikcijai, turi gauti išankstinį tos KSŠ leidimą. To leidimo originalas ar kopija laikomi laive ir paprašius pateikiami ICCAT regioniniam stebėtojui.
2. Dideliems pelaginėmis ūdomis žvejojantiems laivams neleidžiama perkrauti jūroje, jeigu jie nėra gavę išankstinio savo vėliavos valstybės narės leidimo. To leidimo dokumentų originalai ar kopijos laikomi laive ir paprašius pateikiami ICCAT regioniniam stebėtojui.
3. Siekdamas gauti 1 ir 2 dalyse nurodytus išankstinius leidimus, didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo kapitonas ar savininkas praneša savo vėliavos valstybės narės institucijoms ir pakrantės KSŠ likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki ketinamo perkrovimo šią informaciją:
a) didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo pavadinimą ir jo numerį didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama perkrauti jūroje, ICCAT registre;
b) transportinio laivo pavadinimą ir jo numerį transportinių laivų ICCAT registre;
c) informaciją apie produktą, kurį ketinama perkrauti, pagal rūšis, jei jos yra žinomos, ir, jei įmanoma, pagal išteklius;
d) ICCAT rūšių žuvų kiekius, kuriuos ketinama perkrauti, pagal išteklius, jei įmanoma;
e) kartu su ICCAT rūšių žuvimis sužvejotų kitų rūšių žuvų kiekius, kuriuos ketinama perkrauti, pagal rūšis, jei jos yra žinomos;
f) perkrovimo datą ir vietą;
g) laimikio (pagal rūšis ir atitinkamais atvejais pagal išteklius) sužvejojimo geografinę vietą pagal ICCAT statistinius rajonus.
57 straipsnis
ICCAT perkrovimo deklaracija
1. Didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo kapitonas ar savininkas ne vėliau kaip per 15 dienų po perkrovimo dienos užpildo ir savo vėliavos valstybei narei bei pakrantės KSŠ perduoda ICCAT perkrovimo deklaraciją.
2. Transportinio laivo, į kurį perkraunama, kapitonas per 24 valandas nuo perkrovimo užbaigimo dienos užpildo ir ICCAT sekretoriatui, didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo vėliavos KSŠ ir savo vėliavos valstybei narei perduoda ICCAT perkrovimo deklaraciją kartu nurodydamas laivo numerį transportinių laivų ICCAT registre.
3. Transportinio laivo, į kurį perkraunama, kapitonas likus nemažiau kaip 48 valandoms iki iškrovimo perduoda iškrovimo valstybės kompetentingoms institucijoms ICCAT perkrovimo deklaraciją kartu nurodydamas laivo numerį transportinių laivų ICCAT registre.
4. Iki tol, kol įvyks pirmasis pardavimas, ICCAT perkrovimo deklaracija turi būti pridėta prie KSŠ rajone ar teritorijoje iškraunamų ar į juos importuojamų neperdirbtų ar laive perdirbtų visų ICCAT rūšių žuvų ir kartu su jomis sužvejotų kitų rūšių žuvų, kurios yra perkrautos jūroje.
58 straipsnis
ICCAT perkrovimo jūroje regioninių stebėtojų programa
1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visuose transportiniuose laivuose, į kuriuos perkraunama jūroje, pagal VIII priede nustatytą ICCAT perkrovimo jūroje regioninių stebėtojų programą būtų ICCAT regioninis stebėtojas.
2. Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 73 straipsniui, ICCAT regioniniam stebėtojui pavedama tikrinti, ar laikomasi šio skyriaus reikalavimų ir, visų pirma, ar perkraunami kiekiai atitinka ICCAT perkrovimo deklaracijoje nurodytą laimikį ir žvejybos laivo žurnale užregistruotus laimikius.
3. Laivams draudžiama pradėti arba tęsti perkrovimą ICCAT konvencijos rajone, jei laive nėra ICCAT regioninio stebėtojo, išskyrus force majeure atvejus, apie kuriuos tinkamai pranešama ICCAT sekretoriatui.
59 straipsnis
Ataskaitų teikimo pareigos
1. Didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, iš kurių praėjusiais metais perkrauta, vėliavos valstybė narė ir transportinių laivų, į kuriuos praėjusiais metais perkrauta, vėliavos valstybė narė kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 15 d. pateikia Komisijai šią informaciją:
a) praėjusiais metais perkrautų ICCAT rūšių žuvų laimikių kiekius pagal rūšis ir, jei įmanoma, pagal išteklius;
b) praėjusiais metais perkrautų kitų rūšių žuvų, sužvejotų kartu su ICCAT rūšių žuvimis, laimikių kiekius pagal rūšis, jei jos yra žinomos;
c) didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, iš kurių praėjusiais metais perkrauta, sąrašą;
d) išsamią ataskaitą, kurioje įvertinamas į transportinius laivus, į kuriuos perkrauta iš didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, paskirtų ICCAT regioninių stebėtojų ataskaitų turinys ir išvados.
2. Komisija pagal 1 dalį gautą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d.
60 straipsnis
Pateikiamų duomenų atitikimas
Perkrovimo jūroje operacijas vykdančio didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo vėliavos valstybė narė, be kita ko, prireikus bendradarbiaudama su iškrovimo valstybe, peržiūri pagal šį reglamentą gautą informaciją, siekdama nustatyti, ar sutampa pateikti duomenys apie kiekvieno laivo laimikius, perkrautus ir iškrautus kiekius. Tas tikrinimas turi būti atliekamas kuo mažiau trikdant laivo veiklą, keliant jam kuo mažiau nepatogumų ir nepakenkiant žuvų kokybei.
V SKYRIUS
Mokslinių stebėtojų programos
61 straipsnis
Nacionalinių mokslinių stebėtojų programų nustatymas
1. Valstybės narės nustato nacionalines mokslinių stebėtojų programas, užtikrindamos, kad:
a) stebėjimas aprėptų mažiausiai 5 % žvejybos tiek pelaginėmis ūdomis, tiek gaubiamaisiais tinklais, tiek kartinėmis ūdomis su jauku pastangų;
b) frachtuojamų laivų atveju, nukrypstant nuo a punkto, stebėjimas aprėptų mažiausiai 10 % žvejybos tiek pelaginėmis ūdomis, tiek gaubiamaisiais tinklais, tiek kartinėmis ūdomis su jauku pastangų;
c) būtų kaupiami reprezentatyvūs laivynų veiklos laikotarpių ir rajonų duomenys, siekiant užtikrinti, kad būtų surinkta pakankamai tinkamų duomenų, atsižvelgiant į laivyno ir atitinkamos žvejybos charakteristikas;
d) būtų renkami duomenys apie visus žvejybos operacijos aspektus, įskaitant laimikį, kaip nurodyta 63 straipsnio 1 dalyje.
2. 1 dalies a ir b punktuose nurodyta stebėjimo aprėptis apskaičiuojama taip:
a) žvejybos gaubiamaisiais tinklais atveju – žvejybos įrankių užmetimo kartų ar reisų skaičius;
b) žvejybos pelaginėmis ūdomis atveju – žvejybos dienų, žvejybos įrankių užmetimo kartų ar reisų skaičius arba
c) žvejybos kartinėmis ūdomis su jauku atveju – žvejybos dienų skaičius.
3. Nukrypstant nuo 1 dalies a punkto, laivų, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 15 metrų, atveju, jeigu kyla ypač didelis susirūpinimas dėl saugumo ir dėl to stebėtojo priimti į laivą negalima, valstybė narė gali taikyti alternatyvų mokslinio stebėjimo metodą. Tuo alternatyviu metodu turi būti užtikrinama aprėptis, panaši į nurodytąją 1 dalies a punkte, ir lygiavertis duomenų surinkimas. Atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia išsamią informaciją apie alternatyvų metodą.
4. Komisija pateikia išsamią informaciją apie 3 dalyje nurodytą alternatyvų metodą ICCAT Nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui, kad jis jį įvertintų. Prieš įgyvendinant alternatyvius metodus ICCAT metiniame susirinkime juos turi patvirtinti ICCAT komisija.
62 straipsnis
Mokslinių stebėtojų kvalifikacija
Valstybės narės užtikrina, kad priimami į laivą stebėtojai būtų baigę reikiamus mokymus, turėtų tinkamą kvalifikaciją ir būtų patvirtinti. Stebėtojai turi turėti šią kvalifikaciją:
a) turėti pakankamai žinių ir patirties, kad galėtų nustatyti rūšis ir rinkti informaciją apie įvairias žvejybos įrankių konfigūracijas;
b) turėti pakankamų žinių apie ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones;
c) gebėti stebėti ir tiksliai registruoti pagal programą renkamus duomenis;
d) gebėti rinkti biologinius ėminius;
e) nebūti stebimo žvejybos laivo įgulos nariai ir
f) nebūti žvejybos laivo įmonės, susijusios su stebima žvejyba, darbuotojai.
63 straipsnis
Mokslinių stebėtojų pareigos
1. Valstybės narės visų pirma reikalauja, kad stebėtojai:
a) registruotų ir teiktų informaciją apie žvejybos veiklą, kuri apima bent:
i) duomenis apie bendrą tikslinį laimikį, priegaudą ir į jūrą išmestus gyvūnus (įskaitant ryklius, jūrų vėžlius, jūrų žinduolius ir jūrų paukščius), sudėtį pagal dydį, tvarkomo laimikio statusą (t. y. laikomas laive, į jūrą išmetamas negyvas ar paleidžiamas gyvas laimikis) ir biologinius ėminius gyvenimo etapų tyrimams (pvz., lytines liaukas, kaulines vidinės ausies dalis, stuburą, žvynus);
ii) informaciją apie žvejybos operaciją, įskaitant laimikio rajono platumą ir ilgumą, informaciją apie žvejybos pastangas (pvz., žvejybos įrankių užmetimo kartų skaičių, kabliukų skaičių ir pan.), kiekvienos žvejybos operacijos datą, prireikus įskaitant žvejybos veiklos pradžios ir pabaigos laiką;
b) stebėtų priegaudos mažinimo priemonių naudojimą ir registruotų šią ir kitą susijusią informaciją;
c) pateiktų visus, jų manymu, tinkamus pasiūlymus, kaip pagerinti išsaugojimo priemonių ir mokslinės stebėsenos veiksmingumą.
2. Valstybės narės užtikrina, kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai, prireikus įskaitant fotografavimą ar filmavimą.
3. Laivų kapitonai užtikrina tinkamas galimybes patekti į laivą ir stebėti jo operacijas, kad stebėtojai galėtų veiksmingai atlikti savo pareigas.
64 straipsnis
Surinktos informacijos pateikimas
Kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. valstybės narės pateikia Komisijai pagal jų nacionalines mokslinių stebėtojų programas surinktą informaciją. Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui.
VI SKYRIUS
Trečiųjų valstybių žvejybos laivų kontrolė valstybių narių uostuose
65 straipsnis
Pareigos pranešti apie paskirtuosius uostus ir kontaktinius centrus
1. Valstybės narės, norinčios leisti į savo uostus patekti trečiųjų valstybių žvejybos laivams, gabenantiems ICCAT rūšių žuvis ar iš tokių rūšių žuvų pagamintus žuvininkystės produktus, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose:
a) paskiria savo uostus, į kuriuos leisti įplaukti gali prašyti trečiųjų šalių žvejybos laivai pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 5 straipsnį;
b) paskiria kontaktinį centrą, kuriam pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 6 straipsnį turi būti siunčiamas išankstinis pranešimas;
c) paskiria kontaktinį centrą, kuriam pagal šio reglamento 66 straipsnį turi būti perduodamos inspektavimo uoste ataskaitos.
2. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus paskirtųjų uostų ir kontaktinių centrų sąrašo pakeitimus bent prieš 30 dienų iki tokių pakeitimų įsigaliojimo dienos. Komisija pateikia tą informaciją ICCAT sekretoriatui bent prieš 14 dienų iki tų pakeitimų įsigaliojimo dienos.
66 straipsnis
Pareigos pranešti apie inspektavimą uoste
1. Inspektuojanti valstybė narė ne vėliau kaip per 10 dienų po inspektavimo pabaigos dienos perduoda Komisijai Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 10 straipsnio 3 dalyje nurodytos inspektavimo uoste ataskaitos kopiją. Komisija ne vėliau kaip per 14 dienų nuo inspektavimo pabaigos dienos perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui.
2. Jei inspektavimo uoste ataskaitos neįmanoma perduoti per 1 dalyje nurodytą 10 dienų laikotarpį, inspektuojanti valstybė narė per tą laikotarpį Komisijai praneša vėlavimo priežastis ir nurodo, kada ataskaita bus pateikta.
3. Jei per inspektavimą surinkta informacija suteikia priežasčių manyti, kad trečiosios valstybės laivas pažeidė ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, taikomas Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 11 straipsnis.
VII SKYRIUS
Vykdymo užtikrinimas
67 straipsnis
Įtariami pažeidimai, apie kuriuos praneša valstybės narės
1. Valstybės narės įvykdo ne tik Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 48 straipsnio 4 dalyje nustatytus reikalavimus, bet ir bent prieš 140 dienų iki ICCAT metinio susirinkimo dienos pateikia Komisijai visą dokumentais pagrįstą informaciją, kuri rodo, kad KSŠ galbūt nesilaiko ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. Komisija tą informaciją išnagrinėja ir prireikus ją perduoda ICCAT sekretoriatui bent prieš 120 dienų iki ICCAT metinio susirinkimo dienos.
2. Valstybės narės pateikia Komisijai žūklės laivų, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis nei 12 metrų, žuvų perdirbimo laivų, vilkikų, perkrovimo operacijas vykdančių laivų ir aptarnaujančių laivų, kurie įtariami praėjusiais metais vykdę ir einamaisiais metais vykdantys NNN žvejybą ICCAT konvencijos rajone, sąrašą kartu su įrodymais, patvirtinančiais prielaidą, kad vykdoma NNN žvejybą. Tas sąrašas pateikiamas bent prieš 140 dienų iki ICCAT metinio susirinkimo dienos. Komisija tą informaciją išnagrinėja ir, jei ji pakankamai pagrįsta dokumentais, perduoda ICCAT sekretoriatui bent prieš 120 dienų iki ICCAT metinio susirinkimo dienos, kad būtų parengtas NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašo projektas.
68 straipsnis
NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašo projektas
Valstybės narės atidžiai stebi laivus, įtrauktus į ICCAT vykdomojo sekretoriaus platinamą NNN žvejybą vykdančių laivų ICCAT sąrašo projektą, siekdamos nustatyti tų laivų veiklą ir galimus pavadinimo, vėliavos valstybės ar registruoto savininko pasikeitimus.
69 straipsnis
ICCAT vykdomojo sekretoriaus pranešimai apie įtariamus reikalavimų nesilaikymo atvejus
1. Jei Komisija iš ICCAT vykdomojo sekretoriaus gauna informacijos, iš kurios galima įtarti, kad valstybė narė nesilaiko reikalavimų, Komisija tą informaciją nedelsdama perduoda atitinkamai valstybei narei.
2. Atitinkama valstybė narė Komisijai ne vėliau kaip prieš 45 dienas iki ICCAT metinio susirinkimo dienos pateikia visų su įtariamais reikalavimų nesilaikymo atvejais susijusių tyrimų išvadas ir informaciją apie visus veiksmus, kurių imtasi reikalavimų nesilaikymo klausimams išspręsti. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT vykdomajam sekretoriui bent prieš 30 dienų iki ICCAT metinio susirinkimo dienos.
70 straipsnis
Įtariami pažeidimai, apie kuriuos praneša KSŠ
1. Valstybės narės paskiria kontaktinį centrą, kuriam KSŠ turi teikti inspektavimo uoste ataskaitas.
2. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus su 1 dalyje nurodytu kontaktiniu centru susijusius pasikeitimus bent prieš 30 dienų iki tokių pasikeitimų įsigaliojimo dienos. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui bent prieš 14 dienų iki tų pakeitimų įsigaliojimo dienos.
3. Jei valstybės narės paskirtam kontaktiniam centrui KSŠ pateikia inspektavimo uoste ataskaitą, kurioje yra įrodymų, kad su tos valstybės narės vėliava plaukiojantis žvejybos laivas padarė ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių pažeidimą, valstybė narė nedelsdama tą pažeidimą ištiria ir per 160 dienų nuo tokios inspektavimo uoste ataskaitos gavimo dienos praneša Komisijai apie tyrimo padėtį ir visus vykdymo užtikrinimo veiksmus, kurių imtasi.
4. Jei vėliavos valstybė narė negali laikytis 3 dalyje nurodyto termino, ji Komisijai praneša šio vėlavimo priežastis ir nurodo, kada bus pateikta tyrimo padėties ataskaita.
5. Komisija per 180 dienų nuo uosto inspektavimo ataskaitos gavimo dienos tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ir į 71 straipsnyje nurodytą metinę ataskaitą įtraukia informaciją apie tyrimų padėtį ir apie visus vykdymo užtikrinimo veiksmus, kurių ėmėsi vėliavos valstybė narė.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
71 straipsnis
Metinė ataskaita
1. Kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 20 d. valstybės narės pateikia Komisijai praėjusių kalendorinių metų metinę ataskaitą, apimančią informaciją apie žvejybą, mokslinius tyrimus, statistiką, valdymą, inspektavimo veiklą, veiklą, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, ir prireikus visą papildomą informaciją.
2. Į metinę ataskaitą įtraukiama informacija apie priemones, kurių imtasi siekiant sumažinti priegaudą ir išmetamą į jūrą žuvų kiekį, taip pat apie visus aktualius mokslinius tos srities tyrimus.
3. Komisija sudaro pagal 1 ir 2 dalis gautos informacijos rinkinį ir jį nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.
4. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus dėl išsamių šiame straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos formos reikalavimų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 75 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
72 straipsnis
Konfidencialumas
Duomenys, kurie yra renkami ir kuriais yra keičiamasi pagal šį reglamentą, tvarkomi laikantis taikomų konfidencialumo taisyklių vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 112 ir 113 straipsniais.
73 straipsnis
Pakeitimų tvarka
1. Kiek tai būtina siekiant Sąjungos teisės aktais įgyvendinti esamų ICCAT rekomendacijų pakeitimus, kurie tampa privalomi Sąjungai, ir tiek, kiek Sąjungos teisė iš dalies keičiama neviršijant tų ICCAT rekomendacijų, Komisijai pagal 74 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiami:
a) II–VIII priedai;
b) 7 straipsnio 1 dalyje, 8 straipsnyje, 9 straipsnio 1 dalyje, 10 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 18 straipsnyje, 20 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse, 22 straipsnio 2 dalyje, 23 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 26 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 40 straipsnio 1 dalyje, 42 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 3 dalyje, 47 straipsnio 2 dalyje, 48 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 50 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 56 straipsnio 3 dalyje, 57 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, 59 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 64 straipsnyje, 65 straipsnio 2 dalyje, 66 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 67 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 69 straipsnio 2 dalyje, 70 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyse ir 71 straipsnio 1 dalyje nustatyti terminai;
c) 14 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytas rajonas;
d) 19 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 24 straipsnio 2 dalyje, 29 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyti mažiausi dydžiai;
e) 19 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 21 straipsnyje ir 24 straipsnio 3 dalyje nustatyti leidžiamieji nuokrypiai;
f) 25 straipsnyje ir 38 straipsnio 5 dalies b punkte nustatytos kabliukų ir ūdų techninės specifikacijos;
g) 29 straipsnio 1 dalyje ir 61 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatyta mokslinio stebėjimo aprėptis;
h) 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, 12 straipsnyje, 20 straipsnio 2 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 42 straipsnio 1 dalyje, 50 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 54 straipsnio 4 dalyje, 55 straipsnio 4 dalyje, 56 straipsnio 3 dalyje ir 59 straipsnio 1 dalyje nustatyto pobūdžio informacija ir duomenys;
i) 9 straipsnio 4 dalyje nustatytas prietaisinių plūdurų didžiausias skaičius.
2. Visi pagal 1 dalį priimti pakeitimai turi būti susiję tik su atitinkamos ICCAT rekomendacijos pakeitimų įgyvendinimu Sąjungos teisėje.
74 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 73 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2017 m. gruodžio 3 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 73 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.
5. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
6. Pagal 73 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
75 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 47 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
76 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 pakeitimai
Išbraukiami Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 4, 5, 6, 6a, 7, 8a, 8b, 8c, 9, 9a ir 10–19 straipsniai.
77 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1984/2003 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 iš dalies keičiamas taip:
a) 3 straipsnis papildomas šiais punktais:
„g) |
didelis žvejybos laivas – žvejybos laivas, kurio bendrasis ilgis yra ne mažesnis nei 20 metrų; |
h) |
didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra ne mažesnis nei 24 metrai.“; |
b) 4 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:
„c) jei žvejybą vykdė didelis žvejybos laivas, statistinis dokumentas priimamas tik tuo atveju, jei tas laivas yra įtrauktas į laivų ICCAT registrą.“;
c) 5 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:
„c) jei žvejybą vykdė didelis žvejybos laivas, statistinis dokumentas oficialiai patikrinamas ir patvirtinamas tik tuo atveju, jei tas laivas yra įtrauktas į laivų ICCAT registrą.“;
d) 2 skyrius papildomas šiuo skirsniu:
Valstybėms narėms taikomi reikalavimai dėl ICCAT konvencijos rajone perkrautų produktų
7a straipsnis
Statistiniai dokumentai ir ataskaitų teikimas
1. Oficialiai patikrindama ir patvirtindama statistinius dokumentus, didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų vėliavos valstybė narė užtikrina, kad perkraunami kiekiai atitiktų kiekvieno tokio laivo pranešamo laimikio kiekį.
2. Didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų vėliavos valstybė narė, patvirtinusi, kad perkrovimas atliktas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2107 ( *1 ) 51–58 straipsnius, oficialiai patikrina ir patvirtina statistinius dokumentus dėl perkrautų žuvų. Tas patvirtinimas grindžiamas informacija, gauta vykdant ICCAT perkrovimo jūroje regioninių stebėtojų programą.
3. Valstybės narės reikalauja, kad į jų teritoriją ar rajoną importuojant ICCAT konvencijos rajone didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų sužvejotas į statistinių dokumentų programos taikymo sritį patenkančių rūšių žuvis, kartu būtų pateikiami oficialiai patikrinti ir patvirtinti statistiniai dokumentai, susiję su laivais, kurie yra įtraukti į didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, turinčių leidimą perkrauti jūroje, ICCAT sąrašą, ir ICCAT perkrovimo deklaracijos kopija.
78 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 520/2007 pakeitimai
Reglamento (EB) Nr. 520/2007 4 straipsnio 1 dalis, II antraštinė dalis ir II, III bei IV priedai išbraukiami.
79 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
I PRIEDAS
ICCAT RŪŠYS
Šeima |
Lotyniškas pavadinimas |
Lietuviškas pavadinimas |
Scombridae |
Acanthocybium solandri |
dygioji pelamidė |
Allothunnus fallai |
pietinis tunas |
|
Auxis rochei |
skersadryžis skumbrinis tunas |
|
Auxis thazard |
paprastasis skumbrinis tunas |
|
Euthynnus alletteratus |
vakarinis tuniukas |
|
Gasterochisma melampus |
drugelinis tuniukas |
|
Katsuwonus pelamis |
dryžasis tunas |
|
Orcynopsis unicolor |
vienspalvis bonitas |
|
Sarda |
atlantinė pelamidė |
|
Scomberomorus brasiliensis |
brazilinė skumbrė |
|
Scomberomorus cavalla |
atlantinė karališkoji skumbrė |
|
Scomberomorus maculatus |
dėmėtoji karališkoji skumbrė |
|
Scomberomorus regalis |
ispaninė karališkoji skumbrė |
|
Scomberomorus tritor |
afrikinė karališkoji skumbrė |
|
Thunnus alalunga |
ilgapelekis tunas |
|
Thunnus albacares |
gelsvauodegis tunas |
|
Thunnus atlanticus |
atlantinis tunas |
|
Thunnus maccoyii |
australinis tunas |
|
Thunnus obesus |
didžiaakis tunas |
|
Thunnus thynnus |
paprastasis tunas |
|
Istiophoridae |
Istiophorus albicans |
atlantinė buriažuvė |
Makaira indica |
juodasis marlinas |
|
Makaira nigricans |
atlantinis marlinas |
|
Tetrapturus albidus |
atlantinis baltasis marlinas |
|
Tetrapturus bellone |
Viduržemio jūros marlinas |
|
Tetrapturus georgii |
atlantinis apvaliažvynis durklasnukis |
|
Tetrapturus pfluegeri |
atlantinis mažasis durklasnukis |
|
Xiphiidae |
Xiphias gladius |
paprastoji durklažuvė |
Alopiidae |
Alopias superciliosus |
didžiaakė jūrų lapė |
Carcharhinidae |
Carcharhinus falciformis |
floridinis šilkinis ryklys |
Carcharhinus longimanus |
ilgapelekis pilkasis ryklys |
|
Prionace glauca |
melsvasis ryklys |
|
Lamnidae |
Isurus oxyrinchus |
atlantinis pilkšvasis ryklys |
Lamna nasus |
atlantinis silkiaryklis |
|
Sphyrnidae |
Sphyrna spp. |
paprastieji kūjarykliai |
Coryphaenidae |
Coryphaena hippurus |
didžioji auksinė skumbrė |
II PRIEDAS
ŽUVŲ SUBURIAMŲJŲ ĮRENGINIŲ (ŽSĮ) VALDYMO PLANŲ RENGIMO GAIRĖS
KSŠ gaubiamaisiais tinklais ir kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ŽSĮ valdymo planuose privaloma nurodyti šią informaciją:
1) Aprašymas
a) ŽSĮ tipai: IŽSĮ = inkarinis; DŽSĮ = dreifuojantysis
b) Bakeno / plūduro tipas
c) Didžiausias ŽSĮ skaičius vienam gaubiamajam tinklui ir vienam ŽSĮ tipui
d) Mažiausias atstumas tarp IŽSĮ
e) Atsitiktinės priegaudos mažinimo ir naudojimo politika
f) Atsižvelgimas į sąveiką su kitų tipų įrankiais
g) Pareiškimas ar taisyklės dėl ŽSĮ nuosavybės;
2) Institucinės procedūros
a) Su ŽSĮ valdymo planais susijusios institucijų pareigos
b) Prašymo leisti pastatyti ŽSĮ procedūros
c) Su ŽSĮ pastatymu ir naudojimu susijusios laivų savininkų ir kapitonų pareigos
d) ŽSĮ pakeitimo politika
e) Šiame reglamente nenurodytos papildomos ataskaitų teikimo pareigos
f) Su ŽSĮ susijusių konfliktų sprendimo taisyklės
g) Išsami informacija apie žvejybos draudimo rajonus ar laikotarpius, pvz., teritorinius vandenis, laivybos kelius, smulkiosios žvejybos rajonų artumą ir t. t.;
3) ŽSĮ konstrukcinės specifikacijos ir reikalavimai
a) ŽSĮ konstrukcinės charakteristikos (aprašymas)
b) Apšvietimo reikalavimai
c) Radaro reflektoriai
d) Matomas atstumas
e) ŽSĮ ženklai ir identifikatorius
f) Radijo plūdurų ženklai ir identifikatorius (serijos numerių reikalavimas)
g) Plūdurų su echolotu ženklai ir identifikatorius (serijos numerių reikalavimas)
h) Palydoviniai siųstuvai-imtuvai
i) Biologiškai skaidžių ŽSĮ moksliniai tyrimai
j) ŽSĮ praradimo ar apleidimo prevencija
k) ŽSĮ iškėlimo valdymas;
4) ŽSĮ valdymo plano taikymo laikotarpis;
5) ŽSĮ valdymo plano įgyvendinimo stebėsenos ir peržiūros priemonės.
III PRIEDAS
KAS KETVIRTĮ SUDAROMAS PASTATYTŲ ŽSĮ SĄRAŠAS
ŽSĮ identifikatorius |
ŽSĮ ir elektroninės įrangos tipai |
ŽSĮ konstrukcinės charakteristikos |
Pastaba |
|||||
ŽSĮ ženklinimas |
Susieto bakeno identifikacinis numeris |
ŽSĮ tipas |
Susieto bakeno ir (arba) elektroninių prietaisų tipas |
Plūduriuojančioji ŽSĮ dalis |
Povandeninė ŽSĮ konstrukcija |
|||
Matmenys |
Medžiagos |
Matmenys |
Medžiagos |
|||||
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
(1) Jeigu ŽSĮ ženklinimo ir susieto bakeno identifikacinio numerio nėra arba jie yra neįskaitomi, nurodykite šį faktą ir pateikite visą turimą informaciją, kuri gali padėti nustatyti ŽSĮ savininką. (2) Inkarinis ŽSĮ, dreifuojantysis gamtinis ŽSĮ arba dreifuojantysis dirbtinis ŽSĮ. (3) Pvz. GPS, echolotas ir t. t. Jei su ŽSĮ nėra susietas joks elektroninis prietaisas, nurodykite, kad tokios įrangos nėra. (4) Pvz., plotis, ilgis, aukštis, gylis, tinklo akių dydžiai ir t. t. (5) Nurodykite, iš kokių medžiagų pagaminta konstrukcija, jos danga, ir tai, ar medžiagos yra biologiškai skaidžios. (6) Pvz., tinklai, virvės, palmių lapai ir t. t. Taip pat nurodykite medžiagų savybes – pinkliosios ir (arba) biologiškai skaidžios. (7) Šioje skiltyje turi būti nurodytos apšvietimo specifikacijos, radaro reflektoriai ir matomi atstumai. |
IV PRIEDAS
STEBĖTOJŲ PROGRAMOS REIKALAVIMAI, TAIKOMI LAIVAMS, ŽVEJOJANTIEMS TROPINIUS TUNUS GEOGRAFINIUOSE RAJONUOSE, KURIŲ ATŽVILGIU TAIKOMAS DRAUDIMAS ŽVEJOTI TAM TIKRU LAIKOTARPIU / TAM TIKRAME RAJONE
1. Stebėtojai turi turėti šias užduotims atlikti reikalingas kvalifikacijas:
— pakankamos patirties, kad galėtų atpažinti žuvų rūšis ir žvejybos įrankius,
— pakankamų žinių apie ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, patvirtintų ICCAT mokymo gaires atitinkančiu valstybės narės išduotu sertifikatu,
— gebėjimą vykdyti stebėjimą ir tiksliai registruoti duomenis,
— pakankamų stebimo laivo vėliavos valstybės kalbos žinių.
2. Stebėtojai negali būti stebimo žvejybos laivo įgulos nariai, jie:
a) turi būti vienos iš KSŠ piliečiai;
b) turi gebėti vykdyti 3 punkte išdėstytas pareigas;
c) tuo metu negali turėti su tropinių tunų žvejyba susijusių finansinių interesų ir siekti iš jos gauti naudos.
Stebėtojų užduotys
3. Stebėtojų užduotys visų pirma yra šios:
a) tikrinti, ar žvejybos laivas laikosi atitinkamų ICCAT komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių.
Stebėtojai visų pirma:
i) registruoja vykdomos žvejybos veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;
ii) stebi ir apytikriai įvertina laimikius, taip pat tikrina laivo žurnalo įrašus;
iii) nustato laivus, kurie galbūt žvejoja nesilaikydami ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, ir juos registruoja;
iv) tikrina žūklės veiklą vykdančio laivo geografines koordinates;
v) remdamiesi Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pvz., renka II užduoties duomenis, kai to reikalauja ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas;
b) deramai atsižvelgus į stebėtojo saugumą, nedelsiant pranešti apie bet kokią žvejybos naudojant ŽSĮ veiklą, laivo vykdytą 11 straipsnyje nurodytame rajone ir tame pačiame straipsnyje nurodytu laikotarpiu;
c) rengti pagal šį punktą surinktą informaciją apimančias bendrąsias ataskaitas ir suteikti kapitonui galimybę į jas įtraukti bet kokią aktualią informaciją.
4. Stebėtojai visą su žvejybos laivų atliktomis žvejybos ir perkrovimo operacijomis susijusią informaciją laiko konfidencialia ir su šiuo reikalavimu, kuris yra skyrimo stebėtoju sąlyga, sutinka raštu.
5. Stebėtojai laikosi vėliavos valstybės narės, kurios jurisdikcijai priklauso laivas, į kurį jie paskirti, įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytų reikalavimų.
6. Stebėtojai laikosi hierarchijos ir visuotinių elgesio taisyklių, taikomų visam laivo personalui, jei šios taisyklės yra suderinamos su šioje programoje nustatytomis stebėtojų pareigomis ir 7 punkte išdėstytomis pareigomis.
Vėliavos valstybės narės pareigos
7. Žvejybos laivų vėliavos valstybės narės ir tų laivų kapitonų pareigos stebėtojų atžvilgiu visų pirma yra šios:
a) stebėtojams leidžiama bendrauti su laivo personalu ir suteikiama prieiga prie žvejybos įrankių bei įrangos;
b) kad stebėtojams būtų lengviau atlikti 3 punkte išdėstytas pareigas, jų prašymu jiems taip pat suteikiama prieiga prie šios įrangos (jeigu tokia įranga yra laive, į kurį jie yra paskirti):
i) palydovinės navigacijos įrangos;
ii) radiolokacinio vaizdo ekranų, kai jie naudojami;
iii) elektroninių ryšio priemonių;
c) stebėtojams užtikrinami tokie patys patogumai, įskaitant gyvenamąją patalpą, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, kokiais naudojasi aukštesnio rango laivo įgulos nariai;
d) stebėtojams suteikiama pakankamai vietos ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir vieta ant denio, tinkama stebėtojo pareigoms atlikti, ir
e) vėliavos valstybė narė užtikrina, kad kapitonai, įgula ir laivų savininkai netrukdytų stebėtojams vykdyti pareigų, jiems negrasintų, nesikištų į jų darbą, nedarytų jiems įtakos ir neduotų ar nebandytų duoti kyšių.
V PRIEDAS
MINIMALIEJI POVEIKIO MAŽINIMO PRIEMONIŲ TECHNINIAI STANDARTAI
Poveikio mažinimo priemonė |
Aprašymas |
Specifikacija |
Žvejybos įrankiai užmetami naktį esant minimaliam denio apšvietimui |
Žvejybos įrankių negalima užmesti tarp jūrinio saulėtekio ir jūrinio saulėlydžio. Denio apšvietimas turi būti minimalus. |
Jūrinis saulėlydis ir jūrinis saulėtekis apibrėžiami atitinkamai platumai, vietos laikui ir datai skirtose jūrų astronominio metraščio lentelėse. Minimalus denio apšvietimas turi atitikti minimaliuosius saugos ir navigacijos standartus. |
Paukščių baidymo lynai |
Paukščių baidymo lynai ištempiami užmetant ūdas, kad atbaidytų prie šoninių lynų puolančius paukščius. |
35 m ilgio arba ilgesniems laivams taikomi reikalavimai: — turi būti ištempiamas bent vienas paukščių baidymo lynas. Kai paukščių labai gausu arba jie labai aktyvūs, laivams rekomenduojama, jei praktiškai įmanoma, naudoti dar vieną paukščių baidymo lyno stiebą ir paukščių baidymo lyną. Abu paukščių baidymo lynai turėtų būti ištempiami tuo pat metu – po vieną iš abiejų užmetamos ūdos pusių, — ore esančios paukščių baidymo lyno dalies ilgis turi būti ne mažesnis kaip 100 m, — ilgosios atšakos turi būti pakankamo ilgio, kad pasiektų vandens paviršių, kai jūra rami, — ilgosios atšakos turi būti išdėstytos ne ilgesniais kaip 5 m intervalais. Trumpesniems nei 35 m ilgio laivams taikomi reikalavimai: — turi būti ištempiamas bent vienas paukščių baidymo lynas, — ore esančios lyno dalies ilgis turi būti ne mažesnis kaip 75 m, — turi būti naudojamos ilgosios ir (arba) trumposios (bet ilgesnės nei 1 m ilgio) atšakos; jos turi būti išdėstytos tokiais intervalais: — — trumposios: ne ilgesniais kaip 2 m intervalais, — ilgosios: pirmojoje 55 m paukščių baidymo lyno atkarpoje – ne ilgesniais kaip 5 m intervalais. Tolesnėje dalyje „Papildomos paukščių baidymo lynų projektavimo ir naudojimo gairės“ pateikiama papildomų paukščių baidymo lynų projektavimo ir naudojimo gairių. |
Lyno gramzdinimas svoriais |
Lynų gramzdikliai turi būti tvirtinami prie ilginamųjų lynų prieš užmetant ūdą. |
Didesnio kaip 45 g bendro svorio gramzdiklis turi būti tvirtinamas ne tolesniu kaip 1 m atstumu nuo kabliuko arba didesnio kaip 60 g bendro svorio gramzdiklis turi būti tvirtinamas ne tolesniu kaip 3,5 m atstumu nuo kabliuko, arba didesnio kaip 98 g bendro svorio gramzdiklis tūri būti tvirtinamas ne tolesniu kaip 4 m atstumu nuo kabliuko. |
PAPILDOMOS PAUKŠČIŲ BAIDYMO LYNŲ PROJEKTAVIMO IR NAUDOJIMO GAIRĖS
Įvadas
Minimalieji paukščių baidymo lynų naudojimo techniniai standartai pateikti pirmiau pateiktoje lentelėje. Šios papildomos gairės skirtos padėti parengti ir įgyvendinti ūdomis žvejojantiems laivams skirtas taisykles dėl paukščių baidymo lynų. Nors šios gairės gana išsamios, skatinama eksperimentuojant gerinti paukščių baidymo lynų veiksmingumą laikantis pirmiau pateiktoje lentelėje išdėstytų reikalavimų. Gairėse atsižvelgiama į aplinkos ir veiklos kintamuosius veiksnius (pvz., oro sąlygas, užmetimo greitį ir laivo dydį); visi jie turi įtakos paukščių baidymo lyno veiksmingumui saugant jauką nuo paukščių ir atitinkamai jo konstrukcijai. Paukščių baidymo lynų konstrukcija ir naudojimas gali skirtis atsižvelgiant į šiuos kintamuosius veiksnius, tačiau negali būti pakenkta jų veiksmingumui. Numatoma ir toliau gerinti paukščių baidymo lynų konstrukciją, todėl ateityje šios gairės turėtų būti peržiūrimos.
Paukščių baidymo lynų konstrukcija
1. Prie vandenyje esančios paukščių baidymo lyno dalies pritvirtintas tinkamas velkamas įtaisas gali pagerinti ore esančios lyno dalies ištempimą.
2. Virš vandens esanti lyno dalis turėtų būti pakankamai lengva, kad jos judėjimas būtų nenuspėjamas ir paukščiai prie jos nepriprastų, ir pakankamai sunki, kad lynas nepasislinktų dėl vėjo.
3. Geriausia lyną tvirtinti prie laivo stipria cilindro formos lankstine jungtimi, kad jis mažiau painiotųsi.
4. Atšakos turėtų būti iš ryškios medžiagos, kuri smarkiai ir nenuspėjamai judėtų (pvz., tvirtas plonas lynas, apgaubtas raudono poliuretano vamzdeliu). Prie paukščių baidymo lyno jos turėtų būti prikabintos tvirta trišake lankstine jungtimi (kuri taip pat mažintų painiojimąsi).
5. Kiekvieną atšaką turėtų sudaryti dvi ar daugiau gijų.
6. Kiekvieną atšakų porą turėtų būti įmanoma atskirti naudojant gnybtą, kad lyną būtų galima geriau suvynioti.
Paukščių baidymo lynų naudojimas
1. Lynas turėtų būti prikabintas prie stiebo, pritvirtinto prie laivo. Paukščių baidymo lyno stiebas turėtų būti įtaisytas kuo aukščiau, kad lynas apsaugotų jauką dideliu atstumu nuo laivagalio ir nesusipainiotų su žvejybos įrankiu. Kuo aukštesnis stiebas, tuo geriau apsaugomas jaukas. Pavyzdžiui, jei stiebo aukštis yra apie 7 m virš vaterlinijos, jaukas gali būti apsaugotas maždaug 100 m atstumu.
2. Jei laivai naudoja tik vieną paukščių baidymo lyną, jis turi būti ištemptas priešvėjinėje grimztančių jaukų pusėje. Jei kabliukai su jauku užmetami už kilvaterio, paukščių baidymo lynas turėtų būti pritvirtintas prie laivo kelių metrų atstumu nuo to laivo borto, per kurį užmetamas jaukas. Jei laivas naudoja du paukščių baidymo lynus, kabliukai su jauku turėtų būti užmetami tarp tų dviejų paukščių baidymo lynų esančiame plote.
3. Skatinama ištempti kelis paukščių baidymo lynus iš karto, kad jaukai būtų dar geriau apsaugoti nuo paukščių.
4. Kadangi lynas gali nutrūkti arba susipainioti, laive reikėtų turėti atsarginių paukščių baidymo lynų, kuriais būtų galima pakeisti sugadintus lynus ir užtikrinti, kad žvejybos operacijos nenutrūktų. Paukščių baidymo lynas gali būti su jungtimis, ties kuriomis lynas lengviau trūksta, kad kuo labiau sumažėtų saugos ir funkcinių problemų tais atvejais, jei ūda susimegztų arba susipainiotų su vandenyje esančia paukščių baidymo lyno dalimi.
5. Žvejai, naudojantys jauko užmetimo įrenginį, turi suderinti paukščių baidymo lyno ir jauko užmetimo įrenginio veikimą užtikrindami, kad jauko užmetimo įrenginys jauką užmestų tiesiai į paukščių baidymo lyno saugomą plotą. Tais atvejais, kai vienas arba daugiau jauko užmetimo įrenginių užmeta jauką už kairiojo ir dešiniojo bortų, turėtų būtų naudojami du paukščių baidymo lynai.
6. Užmesdami šoninius lynus rankomis žvejai turėtų užtikrinti, kad kabliukai su jauku ir suvyniotos šoninių lynų dalys būtų užmesti į paukščių baidymo lyno saugomą plotą, vengdami sraigto turbulencijos, kuri galėtų sulėtinti grimzdimą.
7. Žvejai skatinami įsirengti rankines, elektrines arba hidraulines gerves, kad paukščių baidymo lynus būtų galima lengviau ištempti ir suvynioti.
VI PRIEDAS
IŠSAMŪS JŪRŲ VĖŽLIŲ PALEIDIMO REIKALAVIMAI
Saugus elgesys
i) Jei jūrų vėžlį reikia iškelti iš vandens, už kabliuko užsikabinęs arba į žvejybos įrankį įsipainiojęs jūrų vėžlys iškeliamas tam tinkamoje pintinėje arba panardinamajame tinklelyje. Jūrų vėžlio negalima traukti iš vandens žvejojimo lynu, prie kurio jis prisikabinęs arba į kurį jis yra įsipainiojęs. Jei jūrų vėžlio neįmanoma saugiai ištraukti iš vandens, įgula turėtų nupjauti lyną kuo arčiau kabliuko nepadarydama jūrų vėžliui bereikalingos papildomos žalos.
ii) Jei sugautas ar įsipainiojęs jūrų vėžlys įkeliamas į laivą, laivo operatorius arba įgula, prieš jį paleisdama, įvertina jo būklę. Jei jūrų vėžliui sunku judėti arba jis nereaguoja į aplinką, prieš paleidžiant jis kiek praktiškai įmanoma laikomas laive ir jam suteikiama reikiama priežiūra, kad jo tikimybė išgyventi būtų kuo didesnė. Ta praktika išsamiau aprašyta FAO gairėse dėl jūrų vėžlių mirtingumo vykdant žvejybos operacijas mažinimo.
iii) Kiek praktiškai įmanoma, vykdant žvejybos operacijas arba nacionalines stebėtojų programas (pvz., ženklinimo veiklą) su vėžliais elgiamasi pagal FAO gaires dėl jūrų vėžlių mirtingumo vykdant žvejybos operacijas mažinimo.
Lynų pjoviklių naudojimas
i) Ūdomis žvejojančiuose laivuose turi būti lynų pjoviklių – jie turi būti naudojami paleidžiant jūrų vėžlius, kai kabliuko atkabinti nepadarant vėžliui žalos neįmanoma.
ii) Kitų tipų laivuose, naudojančiuose žvejybos įrankius, į kuriuos gali įsipainioti jūrų vėžliai, turi būti lynų pjoviklių – jie turi būti naudojami, kad jūrų vėžliai būtų saugiai išpainioti iš žvejybos įrankio ir paleisti.
Kabliukų atkabinimo įrankių naudojimas
i) Ūdomis žvejojančiuose laivuose turi būti kabliukų atkabinimo įrankių – jie turi būti naudojami kabliukams iš jūrų vėžlių veiksmingai pašalinti.
ii) Jei vėžlys kabliuką prarijo, to kabliuko pašalinti nebandoma. Tokiu atveju lynas nupjaunamas kuo arčiau kabliuko nepadarant jūrų vėžliui bereikalingos papildomos žalos.
VII PRIEDAS
PERKROVIMAS UOSTE
1. |
Kai Sąjungos laivai uoste perkrauna tunus ir tunams giminingų rūšių žuvis, ir kitų rūšių žuvis, sužvejotas vykdant tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų žvejybą ICCAT konvencijos rajone, arba kai toks perkrovimas vykdomas Sąjungos uostuose, laikomasi toliau nurodytų procedūrų. Pareiga pranešti 2. Žvejybos laivas
3. Laivas, į kurį perkraunamos žuvys
Uosto valstybės ir iškrovimo valstybės bendradarbiavimas
Ataskaitų teikimas
|
VIII PRIEDAS
ICCAT PERKROVIMO JŪROJE REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ PROGRAMA
1. Valstybių narių reikalavimu transportiniuose laivuose, įtrauktuose į laivų, į kuriuos leidžiama ICCAT konvencijos rajone perkrauti žuvis ir kurie vykdo perkrovimą jūroje, ICCAT registrą, per kiekvieną perkrovimo ICCAT konvencijos rajone operaciją turi būti ICCAT regioninis stebėtojas.
2. Stebėtojus skiria ICCAT ir jie stebėjimą vykdo transportiniuose laivuose, į kuriuos leidžiama ICCAT konvencijos rajone perkrauti žuvis iš didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų, plaukiojančių su KSŠ, kuri įgyvendina ICCAT regioninių stebėtojų programą, vėliava.
Stebėtojų skyrimas
3. Paskirtieji stebėtojai turi turėti šias užduotims atlikti reikalingas kvalifikacijas:
— įrodytą gebėjimą atpažinti ICCAT rūšis ir žvejybos įrankius, akivaizdžią pirmenybę teikiant stebėtojams, turintiems stebėtojo darbo pelaginėmis ūdomis žvejojančiuose laivuose patirties,
— pakankamų žinių apie ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones,
— gebėjimą vykdyti stebėjimą ir tiksliai registruoti duomenis,
— pakankamų stebimo laivo vėliavos valstybės kalbos žinių.
Stebėtojų pareigos
4. Stebėtojai:
a) turi būti baigę techninio mokymo kursus, kaip reikalaujama pagal ICCAT nustatytas gaires;
b) negali būti transportinio laivo, į kurį perkraunamos žuvys, vėliavos valstybės piliečiai;
c) turi gebėti atlikti 5 punkte išdėstytas pareigas;
d) turi būti įtraukti į ICCAT tvarkomą stebėtojų sąrašą;
e) negali būti didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų ar transportinių laivų įgulos nariai arba didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų ar transportinių laivų bendrovių darbuotojai.
5. Stebėtojas stebi, kaip didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas ir transportinis laivas laikosi ICCAT priimtų atitinkamų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. Stebėtojų užduotys visų pirma yra šios:
5.1. apsilankyti dideliame pelaginėmis ūdomis žvejojančiame laive, iš kurio ketinama perkrauti žuvis į transportinį laivą, atsižvelgiant į 9 punkte išdėstytus reikalavimus, ir prieš pradedant perkrovimą:
a) patikrinti, ar galioja žvejybos laivo leidimas arba licencija žvejoti tunus ir tunams giminingų rūšių žuvis, ir kitų rūšių žuvis, sužvejojamas vykdant tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų žvejybą ICCAT konvencijos rajone;
b) patikrinti išankstinius leidimus perkrauti žuvis jūroje, kuriuos žvejybos laivui išdavė vėliavos KSŠ ir atitinkamais atvejais pakrantės valstybė;
c) patikrinti ir užregistruoti visą laive esančių žuvų kiekį pagal rūšis ir, jei įmanoma, pagal išteklius ir į transportinį laivą numatytus perkrauti kiekius;
d) patikrinti, ar veikia laivų stebėjimo sistema (LSS), ir, jei įmanoma, peržiūrėti laivo žurnalą ir patikrinti jo įrašus;
e) patikrinti, ar laive yra iš kitų laivų perkeltų žuvų, ir tokio perkėlimo dokumentus;
f) pastebėjus su žvejybos laivu susijusių pažeidimų požymių, nedelsiant apie pažeidimą (-us) pranešti transportinio laivo kapitonui (deramai atsižvelgus į visus saugumo aspektus) ir stebėtojų programą įgyvendinančiai bendrovei; pastaroji tą informaciją nedelsdama perduoda žvejybos laivo vėliavos KSŠ institucijoms, ir
g) vykdant pareigas žvejybos laive gautus rezultatus užregistruoti stebėtojo ataskaitoje;
5.2. stebėti transportinio laivo veiklą ir:
a) registruoti duomenis apie vykdomą perkrovimo veiklą ir teikti tos veiklos ataskaitas;
b) tikrinti laivo geografines koordinates jam vykdant perkrovimą;
c) stebėti ir apytikriai įvertinti perkraunamus tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų kiekius pagal rūšis, jei jos yra žinomos, ir, jei įmanoma, pagal išteklius;
d) stebėti ir apytikriai įvertinti kitų rūšių žuvų, sužvejotų vykdant tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų žvejybą, kiekius pagal rūšis, jei jos yra žinomos;
e) patikrinti ir užregistruoti atitinkamo didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo pavadinimą ir jo numerį ICCAT registre;
f) patikrinti perkrovimo deklaracijoje įrašytus duomenis, be kita ko, jei įmanoma, palyginant juos su didelio pelaginėmis ūdomis žvejojančio laivo žurnalo įrašais;
g) patvirtinti perkrovimo deklaracijoje įrašytus duomenis;
h) perkrovimo deklaraciją patvirtinti parašu ir
i) stebėti ir apytikriai įvertinti produktų, iškraunamų uoste, kuriame stebėtojas išsilaipina, kiekius pagal rūšis siekiant patikrinti, ar jie atitinka kiekius, gautus per perkrovimą jūroje;
5.3. be to, stebėtojai:
a) kasdien parengia transportinio laivo vykdomos perkrovimo veiklos ataskaitą;
b) rengia bendrąsias ataskaitas, kuriose pateikiama informacija, surinkta vykdant stebėtojo pareigas, ir suteikia kapitonui galimybę į ataskaitas įtraukti bet kokią aktualią informaciją;
c) per 20 dienų po stebėjimo laikotarpio pabaigos b punkte nurodytą bendrąją ataskaitą pateikia ICCAT sekretoriatui;
d) atlieka kitas ICCAT nustatytas funkcijas.
6. Stebėtojai visą su didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų ir jų savininkų atliktomis žvejybos operacijomis susijusią informaciją laiko konfidencialia ir su šiuo reikalavimu, kuris yra skyrimo stebėtoju sąlyga, sutinka raštu.
7. Stebėtojai laikosi vėliavos valstybės narės (ir atitinkamais atvejais pakrantės valstybės), kurios jurisdikcijai priklauso laivas, į kurį jie paskirti, įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytų reikalavimų.
8. Stebėtojai laikosi hierarchijos ir visuotinių elgesio taisyklių, taikomų visam laivo personalui, jei šios taisyklės yra suderinamos su šioje programoje nustatytomis stebėtojų pareigomis ir 9 punkte išdėstytomis laivo personalo pareigomis.
Transportinių laivų vėliavos valstybių pareigos
9. Transportinių laivų vėliavos valstybėms ir kapitonams taikomos visų pirma šios su regioninių stebėtojų programos įgyvendinimu susijusios sąlygos:
a) stebėtojams leidžiama bendrauti su laivo personalu ir jiems suteikiama prieiga prie atitinkamų dokumentų, žvejybos įrankių ir įrangos;
b) kad stebėtojams būtų lengviau atlikti 5 punkte išdėstytas pareigas, jų prašymu jiems taip pat suteikiama prieiga prie šios įrangos (jeigu tokia įranga yra laive, į kurį jie yra paskirti):
i) palydovinės navigacijos įrangos;
ii) radiolokacinio vaizdo ekranų, kai jie naudojami;
iii) elektroninių ryšio priemonių ir
iv) perkraunamiems produktams sverti naudojamų svarstyklių;
c) stebėtojams užtikrinami tokie patys patogumai, įskaitant gyvenamąją patalpą, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, kokiais naudojasi aukštesnio rango laivo įgulos nariai;
d) stebėtojams suteikiama pakankamai vietos ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir pakankamai vietos ant denio stebėtojo pareigoms atlikti;
e) stebėtojams leidžiama pasirinkti tinkamiausią vietą ir metodą perkrovimo operacijoms stebėti ir vertinti, kokių rūšių ir (arba) išteklių žuvys iškraunamos ir kokiais kiekiais. Tuo tikslu ir tinkamai atsižvelgdamas į saugos reikalavimus ir praktines galimybes, transportinio laivo kapitonas sudaro stebėtojui tinkamas darbo sąlygas – be kita ko, stebėtojo prašymu laikinai sukrauna tikrintinus produktus transportinio laivo denyje ir stebėtojams suteikia pakankamai laiko pareigoms atlikti. Stebėjimas vykdomas kuo mažiau trikdant laivo veiklą ir nepakenkiant perkraunamų produktų kokybei;
f) atsižvelgdamas į 10 punkto nuostatas transportinio laivo kapitonas užtikrina, kad stebėtojui būtų suteikiama visa būtina pagalba, kad jis galėtų saugiai persikelti iš transportinio laivo į žvejybos laivą, jei oro sąlygos ir kitos aplinkybės yra tinkamos, ir
g) vėliavos valstybė užtikrina, kad kapitonai, įgula ir laivų savininkai netrukdytų stebėtojams vykdyti pareigų, jiems negrasintų, nesikištų į jų darbą, nedarytų jiems įtakos ir neduotų ar nebandytų duoti kyšių.
Didelių pelaginėmis ūdomis žvejojančių laivų pareigos perkrovimo metu
10. Jei oro sąlygos ir kitos aplinkybės yra tinkamos, stebėtojams leidžiama apsilankyti žvejybos laive ir bendrauti su laivo personalu, jiems suteikiama prieiga prie atitinkamų dokumentų ir leidžiama patekti į reikiamas laivo vietas, kad jie galėtų atlikti 5 punkte išdėstytas pareigas. Žvejybos laivo kapitonas užtikrina, kad stebėtojui būtų suteikiama visa būtina pagalba, kad jis galėtų saugiai persikelti iš transportinio laivo į žvejybos laivą. Jei dėl nepalankių aplinkybių stebėtojui būtų pernelyg rizikinga bandyti patekti į didelį pelaginėmis ūdomis žvejojantį laivą prieš pradedant perkrovimo operacijas, šios operacijos vis tiek gali būti vykdomos.
Stebėtojų mokesčiai
11. Šios programos įgyvendinimo išlaidas padengia didelio pelaginėmis ūdomis plaukiojančio laivo, kuris nori vykdyti perkrovimo operacijas, vėliavos KSŠ. Mokesčio dydis apskaičiuojamas remiantis bendromis programos išlaidomis. Tas mokestis pervedamas į tam skirtą ICCAT sekretoriato sąskaitą, o ICCAT sekretoriatas tvarko su programos įgyvendinimu susijusią sąskaitą.
12. Dideli pelaginėmis ūdomis žvejojantys laivai gali dalyvauti jūroje vykdomoje perkrovimo programoje tik tuo atveju, jei yra sumokėję 11 punkte nurodytą mokestį.
( 1 ) Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar napaskelbtas Oficialiajame leidinyje.
( 2 ) Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar napaskelbtas Oficialiajame leidinyje.
( 3 ) Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar napaskelbtas Oficialiajame leidinyje.
( 4 ) 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1004 dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008 (OL L 157, 2017 6 20, p. 1).
( 5 ) 2016 m. liepos 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/1251, kuriuo priimama 2017–2019 m. daugiametė Sąjungos duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo žvejybos ir akvakultūros sektoriuose programa (OL L 207, 2016 8 1, p. 113).
( 6 ) Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar napaskelbtas Oficialiajame leidinyje.
( 7 ) Procedūros numeris 2015/0289 (COD), dar napaskelbtas Oficialiajame leidinyje.
( *1 ) 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (OL L 315, 2017 11 30, p. 1).“