This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02014L0045-20140429
Directive 2014/45/EU of the European Parliament and of the Council of 3 April 2014 on periodic roadworthiness tests for motor vehicles and their trailers and repealing Directive 2009/40/EC (Text with EEA relevance)Text with EEA relevance
Consolidated text: 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuria panaikinama Direktyva 2009/40/EB (Tekstas svarbus EEE)Tekstas svarbus EEE
2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuria panaikinama Direktyva 2009/40/EB (Tekstas svarbus EEE)Tekstas svarbus EEE
02014L0045 — LT — 29.04.2014 — 000.004
Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2014/45/ES 2014 m. balandžio 3 d. dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuria panaikinama Direktyva 2009/40/EB (OL L 127 2014.4.29, p. 51) |
Pataisyta:
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2014/45/ES
2014 m. balandžio 3 d.
dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuria panaikinama Direktyva 2009/40/EB
(Tekstas svarbus EEE)
I
SKYRIUS
DALYKAS, TERMINŲ APIBRĖŽTYS IR TAIKYMO SRITIS
1 straipsnis
Dalykas
Šia direktyva nustatomi viešuosiuose keliuose naudojamų transporto priemonių periodinės techninės apžiūros minimalūs reikalavimai.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Ši direktyva taikoma šioms Direktyvoje 2002/24/EB, Direktyvoje 2003/37/EB ir Direktyvoje 2007/46/EB nurodytų kategorijų transporto priemonėms, kurių projektinis greitis yra didesnis nei 25 km/val.:
— motorinėms transporto priemonėms, suprojektuotoms ir pagamintoms visų pirma žmonėms ir jų bagažui vežti ir kuriose, be vairuotojo sėdimosios vietos, yra ne daugiau kaip aštuonios sėdimosios vietos (M1 kategorijos transporto priemonės);
— motorinėms transporto priemonėms, suprojektuotoms ir pagamintoms visų pirma žmonėms ir jų bagažui vežti ir kuriose, be vairuotojo sėdimosios vietos, yra daugiau kaip aštuonios sėdimosios vietos (M2 ir M3 kategorijų transporto priemonės);
— motorinėms transporto priemonėms, suprojektuotoms ir pagamintoms visų pirma kroviniams vežti keliais ir kurių didžiausia masė yra ne didesnė kaip 3,5 tonos (N1 kategorijos transporto priemonės);
— motorinėms transporto priemonėms, suprojektuotoms ir pagamintoms visų pirma kroviniams vežti ir kurių didžiausia masė yra didesnė kaip 3,5 tonos (N2 ir N3 kategorijų transporto priemonės);
— priekaboms, suprojektuotoms ir pagamintoms kroviniams arba žmonėms vežti, taip pat žmonėms gyventi, kurių didžiausia masė yra didesnė nei 3,5 tonos (O3 ir O4 kategorijų transporto priemonės);
— nuo 2022 m. sausio 1 d. dviratėms ar triratėms transporto priemonėms (L3e, L4e, L5e ir L7e kategorijų transporto priemonės), kurių variklio tūris didesnis kaip 125 cm3;
— T5 kategorijos ratiniams traktoriams, kurie daugiausia naudojami viešuosiuose keliuose ir kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/val.
2. Valstybės narės į šios direktyvos taikymo sritį gali neįtraukti šių jų teritorijoje registruotų transporto priemonių:
— transporto priemonių, kurios eksploatuojamos arba naudojamos išskirtinėmis sąlygomis, ir transporto priemonių, kurios niekada arba beveik niekada nenaudojamos viešuosiuose keliuose, pavyzdžiui, istorinės vertės transporto priemonėms arba varžyboms skirtoms transporto priemonėms;
— transporto priemonių, kurioms taikomas diplomatinis imunitetas;
— transporto priemonių, kurias naudoja ginkluotosios pajėgos, už viešąją tvarką atsakingos pajėgos, ugniagesių tarnybos, civilinės apsaugos, skubios pagalbos ar gelbėjimo tarnybos;
— transporto priemonių, kurios naudojamos žemės ūkio, sodininkystės, miškininkystės, ūkininkavimo arba žuvininkystės tikslais tik atitinkamos valstybės narės teritorijoje ir visų pirma tokiai veiklai skirtose vietovėse, įskaitant žemės ūkio kelius, miškų kelius arba žemės ūkio laukus;
— transporto priemonių, kurios naudojamos tik mažose salose arba retai gyvenamose teritorijose;
— specializuotų transporto priemonių, kuriomis gabenama cirko ir pramogų parko įranga ir kurių didžiausias projektinis greitis yra ne didesnis kaip 40 km/val. ir kurios naudojamos tik valstybės narės teritorijoje;
— L3e, L4e, L5e ir L7e kategorijų transporto priemonių, kurių variklio tūris didesnis kaip 125 cm3, jeigu valstybės narės įgyvendino veiksmingas alternatyvias eismo saugos priemones dviratėms ir triratėms transporto priemonėms, visų pirma atsižvelgiant į atitinkamą eismo saugos statistiką per pastaruosius penkerius metus. Valstybės narės apie tokias išimtis praneša Komisijai.
3. Valstybės narės gali nustatyti nacionalinius techninės apžiūros reikalavimus jų teritorijoje registruotoms ir į direktyvos taikymo sritį nepatenkančioms ir 2 dalyje išvardytoms transporto priemonėms.
3 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Tik šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:
1. |
transporto priemonė – bet kokia nebėginė motorinė transporto priemonė arba jos priekaba; |
2. |
motorinė transporto priemonė – bet kokia ratinė varikliu varoma savaeigė transporto priemonė, kurios didžiausias projektinis greitis yra didesnis kaip 25 km/val.; |
3. |
priekaba – bet kokia nesavaeigė ratinė transporto priemonė, suprojektuota ir pagaminta vilkti motorine transporto priemone; |
4. |
puspriekabė – bet kokia priekaba, suprojektuota būti sujungta su motorine transporto priemone taip, kad jos dalis remtųsi į motorinę transporto priemonę ir kad didelę jos ir jame esančio krovinio masės dalį išlaikytų motorinė transporto priemonė; |
5. |
dviratė arba triratė transporto priemonė – bet kokia motorinė transporto priemonė dviem ratais su šonine priekaba arba be jos, triratis arba keturratis; |
6. |
valstybėje narėje registruota transporto priemonė – transporto priemonė, kuri užregistruota arba pradėta naudoti valstybėje narėje; |
7. |
istorinės vertės transporto priemonė – bet kuri transporto priemonė, kurią registravimo valstybė narė arba viena iš jos paskirtų įgaliojimus suteikianti institucija laiko istorine, atitinkanti visas šias sąlygas: — ji pagaminta arba pirmą kartą registruota bent prieš 30 metų, — jos konkretaus tipo, kaip apibrėžta atitinkamuose Sąjungos ar nacionalinės teisės aktuose, transporto priemonės nebegaminamos, — ji istoriškai išsaugota ir išlaikyta jos pirminė būklė, taip pat iš esmės nepakeistos jos pagrindinių komponentų techninės charakteristikos; |
8. |
registracijos liudijimo turėtojas – fizinis arba juridinis asmuo, kurio vardu užregistruota transporto priemonė; |
9. |
techninė apžiūra – pagal I priedą atliktas tikrinimas siekiant užtikrinti, kad transporto priemonę saugu naudoti viešuosiuose keliuose ir ji atitinka reikalaujamas ir privalomas saugos ir aplinkosaugos charakteristikas; |
10. |
patvirtinimas – procedūra, pagal kurią valstybė narė patvirtina, kad transporto priemonė atitinka atitinkamas administracines nuostatas ir techninius reikalavimus, nurodytus Direktyvoje 2002/24/EB, Direktyvoje 2003/37/EB ir Direktyvoje 2007/46/EB; |
11. |
trūkumai – per techninę apžiūrą nustatyti techniniai defektai ir kiti neatitikties faktai; |
12. |
techninės apžiūros pažyma – kompetentingos institucijos arba techninės apžiūros centro išduota techninės apžiūros ataskaita, kurioje nurodytas techninės apžiūros rezultatas; |
13. |
kontrolierius – asmuo, kurį valstybė narė arba jos kompetentinga institucija įgaliojo atlikti techninę apžiūrą techninės apžiūros centre arba, atitinkamais atvejais, atlikti techninę apžiūrą kompetentingos institucijos vardu; |
14. |
kompetentinga institucija – valstybės narės įgaliota institucija arba valstybinė įstaiga, atsakinga už techninės apžiūros sistemos valdymą, įskaitant, atitinkamais atvejais, techninės apžiūros atlikimą; |
15. |
techninės apžiūros centras – valstybinė arba privačioji įstaiga arba įmonė, kurią valstybė narė įgaliojo atlikti techninę apžiūrą; |
16. |
priežiūros institucija – valstybės narės įsteigta institucija arba institucijos, atsakingos už apžiūros centrų veiklos priežiūrą. Priežiūros institucija gali priklausyti kompetentingai institucijai arba kompetentingos institucijoms; |
17. |
maža sala – sala, kurios gyventojų skaičius yra mažesnis kaip 5 000 gyventojų ir kuri kelių tiltais arba kelių tuneliais nėra sujungta su kitomis teritorijos dalimis; |
18. |
retai gyvenama teritorija – iš anksto numatyta teritorija, kurioje gyventojų tankumas yra mažesnis kaip penki žmonės viename kvadratiniame kilometre; |
19. |
viešasis kelias – bendroms viešosioms reikmėms naudojamas kelias, pavyzdžiui, vietiniai, regioniniai arba nacionaliniai keliai, magistralės, greitkeliai arba magistraliniai keliai. |
II
SKYRIUS
BENDRIEJI ĮPAREIGOJIMAI
4 straipsnis
Pareigos
1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos teritorijoje registruotas transporto priemones pagal šią direktyvą periodiškai tikrintų valstybės narės, kurioje tos transporto priemonės yra užregistruotos, įgalioti techninės apžiūros centrai.
2. Techninę apžiūrą atlieka valstybė narė, kurioje užregistruota transporto priemonė, valstybinė įstaiga, kuriai ta valstybė patikėjo šią užduotį, arba tos valstybės narės paskirtos ir prižiūrimos įstaigos ar įmonės, įskaitant įgaliotas privačiąsias įstaigas.
3. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 715/2007 ( 1 ) ir (EB) Nr. 595/2009 ( 2 ) nustatytus principus Komisija įgyvendinimo aktais ir ne vėliau kaip 2018 m. gegužės 20 d. priima:
a) techninės informacijos rinkinį dėl stabdžių sistemos, vairo, matomumo, žibintų, atšvaitų, elektros įrangos, ašies, ratų, padangų, pakabos, važiuoklės, prie važiuoklės tvirtinamų mazgų, kitos įrangos ir neigiamų veiksnių, kurios būtinos tikrinamų pozicijų techninei apžiūrai atlikti, ir dėl rekomenduojamų tikrinimo metodų naudojimo, kaip nurodyta I priedo 3 punkte, ir
b) išsamias taisykles dėl duomenų formato ir prieigos prie atitinkamos techninės informacijos tvarkos taisykles.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
Gamintojai sudaro galimybę techninės apžiūros centrams ir atitinkamoms kompetentingoms institucijoms nediskriminuodami ir nemokamai arba už pagrįstą mokestį naudotis pirmos pastraipos a punkte nurodyta technine informacija.
Komisija išnagrinėja vieno bendro tos techninės informacijos teikimo centro steigimo galimybę.
4. Valstybės narės užtikrina, jog pagal nacionalinę teisę būtų įpareigojama užtikrinti, kad transporto priemonė yra saugi ir tinkamos naudoti keliuose būklės.
III
SKYRIUS
MINIMALŪS TECHNINĖS APŽIŪROS REIKALAVIMAI
5 straipsnis
Techninės apžiūros data ir dažnumas
1. Transporto priemonės techninė apžiūra, nedarant poveikio valstybėse narėse pagal 3 dalį taikomam lankstumo laikotarpiui, turi būti atliekama bent šiais intervalais:
a) M1 ir N1 kategorijų transporto priemonės – po ketverių metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau kas dvejus metus;
b) M1 kategorijos transporto priemonės, naudojamos kaip taksi arba greitosios medicinos pagalbos automobiliai, ir M2, M3, N2, N3, O3 bei O4 kategorijų transporto priemonės – po vienų metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau kasmet;
c) T5 kategorijos transporto priemonės, naudojamos daugiausia komerciniams pervežimams viešuosiuose keliuose – po ketverių metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau kas dvejus metus.
2. Valstybės narės nustato atitinkamus intervalus, per kuriuos turi būti atliekama L3e, L4e, L5e ir L7e kategorijų transporto priemonių, kurių variklio tūris didesnis kaip 125 cm3, techninė apžiūra.
3. Valstybės narės arba kompetentingos institucijos gali nustatyti pagrįstą laikotarpį, per kurį, neviršijant 1 dalyje apibrėžtų intervalų, atliekama techninė apžiūra.
4. Nepaisant paskutinės transporto priemonės techninės apžiūros datos, atitinkama valstybė narė arba kompetentinga institucija gali reikalauti, kad transporto priemonės techninė apžiūra būtų atlikta anksčiau nei 1 ir 2 dalyse nurodyta data šiais atvejais:
— po eismo įvykio, dėl kurio nukentėjo su sauga susiję pagrindiniai transporto priemonės komponentai, kaip antai ratai, pakaba, deformacijos zonos, oro pagalvių sistemos, vairas arba stabdžiai;
— jei buvo pakeistos arba modifikuotos su sauga arba aplinka susijusios transporto priemonės sistemos arba komponentai;
— jei pasikeitė transporto priemonės registracijos liudijimo turėtojas;
— kai transporto priemonė pasiekia 160 000 km ridą;
— tais atvejais, kai daromas didelis neigiamas poveikis kelių eismo saugai.
6 straipsnis
Apžiūros turinys ir metodai
1. Valstybės narės užtikrina, kad tų kategorijų transporto priemonių, kurioms taikoma ši direktyva, išskyrus L3e, L4e, L5e ir L7e kategorijų transporto priemones, kurių variklio tūris didesnis nei 125 cm3, techninė apžiūra apimtų bent I priedo 2 punkte nurodytas sritis.
2. Valstybės narės kompetentinga institucija arba techninės apžiūros centras atlieka kiekvienos 1 dalyje nurodytos srities techninę apžiūrą, per kurią patikrina bent I priedo 3 punkte nurodytas pozicijas, naudodami rekomenduojamus arba lygiaverčius toms pozicijoms taikomus apžiūros metodus, patvirtintus kompetentingos institucijos, kaip nustatyta I priedo 3 punkte. Per apžiūrą taip pat gali būti patikrinta, ar tos transporto priemonės atitinkamos dalys ir komponentai atitinka reikalaujamas saugos ir aplinkos apsaugos charakteristikas, kurios galiojo patvirtinimo metu arba, atitinkamais atvejais, modifikavimo metu.
Techninė apžiūra atliekama taikant šiuolaikinius metodus ir naudojant šiuolaikinę įrangą, nenaudojant įrankių jokioms transporto priemonės dalims išardyti ar išimti.
3. L3e, L4e, L5e ir L7e kategorijų transporto priemonėms, kurių variklio tūris didesnis nei 125 cm3, valstybės narės nustato tikrinimo sritis, pozicijas ir atitinkamus tikrinimo metodus.
7 straipsnis
Trūkumų vertinimas
1. I priede pateiktas minimalus kiekvienos tikrinamos pozicijos galimų trūkumų sąrašas ir nurodytas jų svarbos lygis.
2. Per periodines transporto priemonių apžiūras aptikti trūkumai priskiriami vienai iš šių grupių:
a) nedideli trūkumai, nedarantys didelio poveikio transporto priemonės saugai arba aplinkai, ir kiti nežymūs neatitikties faktai;
b) dideli trūkumai, dėl kurių gali pablogėti transporto priemonės sauga, kurie gali daryti poveikį aplinkai arba dėl kurių gali kilti pavojus kitiems kelių eismo dalyviams, ir kiti svarbesni neatitikties faktai;
c) pavojingi trūkumai, keliantys tiesioginį ir neišvengiamą pavojų kelių eismo saugai arba darantys poveikį aplinkai, dėl kurių valstybė narė arba jos kompetentingos institucijos gali uždrausti naudoti transporto priemonę viešuosiuose keliuose.
3. Daugiau nei vienos iš 2 dalyje nurodytų grupių trūkumų turinti transporto priemonė priskiriama prie didesnį trūkumą atitinkančios grupės. Transporto priemonė, turinti kelis trūkumus pagal tą pačią tikrinimo sritį, kaip apibrėžta pagal apžiūros apimtį, nurodytą I priedo 2 punkte, gali būti priskiriama prie kitos didelių trūkumų grupės, jei galima įrodyti, kad dėl bendro tų trūkumų poveikio kyla didesnis pavojus kelių saugai.
8 straipsnis
Techninės apžiūros pažyma
1. Valstybės narės užtikrina, kad techninės apžiūros centrai arba, atitinkamais atvejais, kompetentingos institucijos, kurie atliko transporto priemonės techninę apžiūrą, išduotų tos transporto priemonės techninės apžiūros pažymą, kurioje pateikiami bent atitinkamų suderintų Sąjungos kodų standartizuoti elementai, kaip nurodyta II priede.
2. Valstybės narės užtikrina, kad techninės apžiūros centrai arba, atitinkamais atvejais, kompetentingos institucijos transporto priemonę apžiūrai pateikusiam asmeniui išduotų techninės apžiūros pažymą arba, jei techninės apžiūros pažyma yra elektroninė, patvirtintą išspausdintą tokios pažymos kopiją.
3. Nedarant poveikio 5 straipsniui, transporto priemonės, jau registruotos kitoje valstybėje narėje, perregistravimo atveju valstybė narė pripažįsta tos kitos valstybės narės išduotą techninės apžiūros pažymą, prilygindama ją savo pačios išduotai techninės apžiūros pažymai, jeigu ta pažyma vis dar galioja atsižvelgiant į perregistruojančios valstybės narės nustatytą techninių apžiūrų dažnumą. Jei kyla abejonių, perregistruojanti valstybė narė, prieš pripažindama techninės apžiūros pažymą, gali ją patikrinti. Iki 2018 m. gegužės 20 d. valstybės narės pateikia Komisijai techninės apžiūros pažymos aprašymą. Komisija apie tai informuoja 19 straipsnyje nurodytą komitetą. Ši dalis netaikoma L3e, L4e, L5e ir L7e kategorijų transporto priemonėms.
4. Nedarant poveikio 5 straipsnio 4 daliai ir šio straipsnio 3 daliai, valstybės narės iš esmės pripažįsta, kad techninės apžiūros pažyma galioja tuo atveju, kai pasikeičia transporto priemonės, kuri turi galiojantį periodinės techninės apžiūros liudijimą, savininkas.
5. Nuo 2018 m. gegužės 20 d. ir ne vėliau kaip 2021 m. gegužės 20 d. techninės apžiūros centrai valstybės narės kompetentingai institucijai pradeda perduoti savo išduodamose techninės apžiūros pažymose nurodytą informaciją elektroniniu būdu. Tokia informacija perduodama per pagrįstą laikotarpį po kiekvienos techninės apžiūros pažymos išdavimo. Iki pastarosios datos techninės apžiūros centrai kompetentingai institucijai susijusią informaciją gali pranešti naudodami kitas priemones. Valstybės narės nustato laikotarpį, kurį kompetentinga institucija saugo tą informaciją. Tas laikotarpis turi būti ne trumpesnis nei 36 mėnesiai, nedarant poveikio valstybių narių nacionalinėms mokesčių sistemoms.
6. Valstybės narės užtikrina, kad ridos skaitiklio rodmenų patikrinimo tikslu, jei skaitiklis sumontuotas įprastai, kontrolieriams būtų pateikiama ankstesnės techninės apžiūros informacija, kai tik ji tampa prieinama elektroniniu būdu. Jeigu nustatoma, kad ridos skaitiklio duomenys buvo klastojami siekiant sumažinti transporto priemonės ridos įrašo dydį arba jį pateikti neteisingai, toks klastojimas baudžiamas taikant veiksmingas, proporcingas, atgrasančias ir nediskriminacines sankcijas.
7. Valstybės narės užtikrina, kad techninės apžiūros rezultatai būtų pranešami transporto priemonės registracijos institucijai arba kuo greičiau pateikiami elektroniniu būdu. Tame pranešime pateikiama techninės apžiūros pažymoje nurodyta informacija.
9 straipsnis
Vėlesnė trūkumų pašalinimo kontrolė
1. Jei nustatyta tik nedidelių trūkumų, laikoma, kad techninė apžiūra praeita, tie trūkumai pašalinami ir neatliekama pakartotinė transporto priemonės apžiūra.
2. Jei nustatoma didelių trūkumų, laikoma, kad techninė apžiūra nepraeita. Valstybė narė arba kompetentinga institucija nusprendžia, kokį laikotarpį tokia transporto priemonė gali būti naudojama, kol bus pareikalauta atlikti kitą jos techninę apžiūrą. Kita apžiūra turi būti atlikta per valstybės narės arba kompetentingos institucijos nustatytą laikotarpį, bet ne vėliau kaip per du mėnesius nuo pirmosios apžiūros.
3. Jei nustatoma pavojingų trūkumų, laikoma, kad techninė apžiūra nepraeita. Valstybė narė arba kompetentinga institucija gali nuspręsti, kad ta transporto priemonė neturi būti naudojama viešuosiuose keliuose ir kad, neįpareigojant iš naujo atlikti registracijos procesą, leidimas naudoti ją kelių eismui laikinai sustabdomas, kol pašalinami trūkumai ir išduodama nauja techninės apžiūros pažyma, kuria patvirtinama, kad transporto priemonė yra tinkamos naudoti keliuose būklės.
10 straipsnis
Techninės apžiūros liudijimas
1. Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, valstybės narės teritorijoje registruotos transporto priemonės techninę apžiūrą atlikusi kompetentinga institucija kiekvienai techninę apžiūrą praėjusiai transporto priemonei suteikia techninės apžiūros liudijimą, pavyzdžiui, padaro įrašą transporto priemonės registracijos dokumente, išduoda lipduką, pažymėjimą ar pateikia bet kokią kitą lengvai prieinamą informaciją. Techninės apžiūros liudijime nurodoma data, iki kurios turi būti atlikta kita techninė apžiūra.
Iki 2018 m. gegužės 20 d. valstybės narės pateikia Komisijai to liudijimo aprašymą. Komisija apie tai savo ruožtu informuoja 19 straipsnyje nurodytą komitetą.
2. Jei atliekama transporto priemonės, priskiriamos transporto priemonių kategorijai, kuriai netaikomas reikalavimas registruoti toje valstybėje narėje, kurioje transporto priemonė pradedama naudoti, techninė apžiūra, ta valstybė narė gali reikalauti, kad techninės apžiūros liudijimas būtų pateikiamas matomoje tos transporto priemonės vietoje.
3. Laisvos apyvartos tikslais visos valstybės narės pripažįsta kitos valstybės narės techninės apžiūros centro ar kompetentingos institucijos pagal 1 dalį išduotą techninės apžiūros liudijimą.
IV
SKYRIUS
ADMINISTRACINĖS NUOSTATOS
11 straipsnis
Techninės apžiūros įrenginiai ir įranga
1. Valstybės narės užtikrina, kad techninės apžiūros įrenginiai ir techninei apžiūrai atlikti naudojama įranga atitiktų III priede išdėstytus minimalius techninius reikalavimus.
2. Valstybės narės užtikrina, kad techninės apžiūros centrai arba, atitinkamais atvejais, kompetentinga institucija naudotųsi techninės apžiūros įrenginiais ir įranga pagal įrangos gamintojų pateiktas specifikacijas.
3. Matavimo įranga periodiškai kalibruojama laikantis III priedo reikalavimų ir patikrinama pagal atitinkamos valstybės narės arba įrangos gamintojo pateiktas specifikacijas.
12 straipsnis
Techninės apžiūros centrai
1. Techninės apžiūros centrus, kuriuose kontrolieriai atlieka transporto priemonių technines apžiūras, įgalioja valstybė narė arba jos kompetentinga institucija.
2. Techninės apžiūros centrai, siekdami atitikti minimalius kokybės valdymo reikalavimus, laikosi įgaliojančios valstybės narės nustatytų reikalavimų. Techninės apžiūros centrai užtikrina transporto priemonių techninių apžiūrų objektyvumą ir aukštą kokybę.
13 straipsnis
Kontrolieriai
1. Valstybės narės užtikrina, kad technines apžiūras atliktų kontrolieriai, atitinkantys IV priede išdėstytus minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus. Valstybės narės gali nustatyti papildomus gebėjimų ir atitinkamo mokymo reikalavimus.
2. Kompetentingos institucijos arba, atitinkamais atvejais, patvirtinti mokymo centrai minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus atitinkantiems kontrolieriams išduoda pažymėjimą. Tame pažymėjime pateikiama bent IV priedo 3 punkte nurodyta informacija.
3. Kontrolieriams, kurie 2018 m. gegužės 20 d. dirba valstybės narės kompetentingoje institucijoje arba techninės apžiūros centre arba yra jų įgalioti, IV priedo 1 punkte išdėstyti reikalavimai netaikomi.
4. Atlikdamas techninę apžiūrą kontrolierius neturi patekti į jokį interesų konfliktą, kad atitinkama valstybė narė arba kompetentinga institucija galėtų būti užtikrintos, jog garantuojamas aukštas nešališkumo ir objektyvumo lygis.
5. Transporto priemonę techninei apžiūrai pateikęs asmuo informuojamas apie nustatytus transporto priemonės trūkumus, kurie turi būti pašalinti.
6. Tik jei techninės apžiūros išvados yra akivaizdžiai klaidingos, prireikus priežiūros institucija gali pakeisti techninės apžiūros rezultatus arba jie gali būti pakeisti taikant kompetentingos institucijos nustatytą procedūrą.
14 straipsnis
Techninės apžiūros centrų priežiūra
1. Valstybės narės užtikrina, kad techninės apžiūros centrai būtų prižiūrimi.
2. Priežiūros institucija atlieka bent V priedo 1 punkte numatytas užduotis ir atitinka to priedo 2 ir 3 punktuose išdėstytus reikalavimus.
Valstybės narės viešai paskelbia priežiūros institucijų darbo tvarkos taisykles, kuriomis nustatomas jų darbo organizavimas ir jų darbuotojams taikomos užduotys bei reikalavimai, įskaitant reikalavimus dėl nepriklausomumo.
3. Techninės priežiūros centrams, kuriems tiesiogiai vadovauja kompetentinga institucija, įgaliojimo ir priežiūros reikalavimai netaikomi, kai priežiūros institucija priklauso kompetentingai institucijai.
4. Gali būti laikoma, kad šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus reikalavimus įvykdė tos valstybės narės, kuriose reikalaujama, kad techninės apžiūros centrai būtų akredituoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008.
V
SKYRIUS
BENDRADARBIAVIMAS IR KEITIMASIS INFORMACIJA
15 straipsnis
Valstybių narių administracinis bendradarbiavimas
1. Valstybės narės paskiria nacionalinį ryšių palaikymo punktą, atsakingą už keitimąsi su šios direktyvos taikymu susijusia informacija su kitomis valstybėmis narėmis ir su Komisija.
2. Valstybės narės ne vėliau kaip 2015 m. gegužės 20 d. praneša Komisijai savo nacionalinio ryšių palaikymo punkto pavadinimą ir kontaktinę informaciją ir vėliau nedelsdamos informuoja apie visus šios informacijos pasikeitimus. Komisija parengia visų nacionalinių ryšių palaikymo punktų sąrašą ir jį perduoda valstybėms narėms.
16 straipsnis
Elektroninė transporto priemonių informacijos sistema
Komisija ištiria elektroninės transporto priemonių informacijos sistemos sukūrimo, naudojantis jau esamais ir įdiegtais IT sprendimais tarptautinio keitimosi duomenimis srityje, kuriais siekiama kiek įmanoma sumažinti išlaidas ir išvengti dubliavimo, galimybes, sąnaudas ir naudą. Tyrimo metu Komisija išnagrinėja tinkamiausią būdą susieti esamas nacionalines sistemas siekiant užtikrinti už transporto priemonių apžiūrą, registravimą ir patvirtinimą atsakingų valstybių narių kompetentingų institucijų, techninės apžiūros centrų, apžiūros įrangos gamintojų ir transporto priemonių gamintojų keitimąsi su technine apžiūra ir ridos skaitiklio rodmenimis susijusia informacija.
Komisija taip pat išnagrinėja turimos informacijos apie sunkius eismo įvykius patyrusių transporto priemonių pagrindinius su sauga susijusius komponentus rinkimo ir saugojimo galimybes, sąnaudas ir naudą, taip pat galimybę anonimine forma perduoti turimą informaciją apie įvykio istoriją ir ridos skaitiklio duomenis kontrolieriams, registracijos liudijimo turėtojams ir įvykio tyrėjams.
VI
SKYRIUS
DELEGUOTIEJI IR ĮGYVENDINIMO AKTAI
17 straipsnis
Deleguotieji aktai
Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant:
— atnaujinti tik transporto priemonių kategorijos nuorodą, nurodytą 2 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse, tais atvejais, kai dėl 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų tipo patvirtinimo teisės aktų pakeitimų pasikeitė transporto priemonių kategorijos, nekeičiant techninės apžiūros taikymo srities ir dažnumo,
— atnaujinti I priedo 3 punkte nurodytus metodus, jei atsiranda veiksmingesnių ir efektyvesnių tikrinimo metodų, neplečiant tikrintinų pozicijų sąrašo,
— gavus teigiamą sąnaudų ir naudos vertinimą, pritaikyti I priedo 3 punkte pateiktą tikrinimo pozicijų sąrašą, metodus, apžiūros nepraėjimo priežastis ir trūkumų vertinimą tuo atveju, jei Sąjungos saugos ir aplinkosaugos teisės aktuose keičiami privalomi reikalavimai, susiję su tipo patvirtinimu.
18 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2014 m. gegužės 19 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 17 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 17 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
19 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda komitetas (toliau – Techninės apžiūros komitetas). Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.
VII
SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
20 straipsnis
Ataskaitų teikimas
1. Komisija ne vėliau kaip 2020 m. balandžio 30 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą ir jos poveikį, ypač susijusį su periodinių techninių apžiūrų suderinimo lygiu, nuostatų dėl taikymo apimties, apžiūrų dažnumo, techninės apžiūros pažymų tarpusavio pripažinimo tais atvejais, kai perregistruojamos transporto priemonės iš kitos valstybės narės, veiksmingumu, ir elektroninės transporto priemonių informacijos sistemos, nurodytos 16 straipsnyje, taikymo galimybių tyrimo rezultatus. Ataskaitoje taip pat išanalizuojama, ar, atsižvelgiant į techninę pažangą ir praktiką, reikia atnaujinti priedus. Ataskaita pateikiama pasikonsultavus su 19 straipsnyje nurodytu komitetu. Prireikus kartu su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.
2. Ne vėliau kaip iki 2019 m. balandžio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, remdamasi nepriklausomų tyrimų duomenimis, dėl lengvasvorių priekabų ir dviračių arba triračių transporto priemonių įtraukimo į šios direktyvos taikymo sritį efektyvumo. Ataskaitoje vertinama visų L kategorijos transporto priemonių pakategorių kelių eismo saugos padėties Sąjungoje raida, lyginami nacionalinių kelių eismo saugos priemonių rezultatai atsižvelgiant į vidutinį tomis transporto priemonėmis nuvažiuotą atstumą. Komisija visų pirma įvertina, ar kiekvienos transporto priemonės kategorijos periodinės techninės apžiūros standartai ir sąnaudos yra proporcingos nustatytiems kelių eismo saugos tikslams. Prie ataskaitos pridedamas išsamus poveikio vertinimas, kuriame analizuojamos sąnaudos ir nauda visoje Sąjungoje, nurodant valstybių narių ypatumus. Ataskaita pateikiama ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki bet kokio teisėkūros pasiūlymo, kuriuo prireikus siekiama į šios direktyvos taikymo sritį įtraukti naujas kategorijas, pateikimo.
21 straipsnis
Sankcijos
Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šios direktyvos nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Tos sankcijos yra veiksmingos, proporcingos, atgrasančios ir nediskriminacinės.
22 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Valstybės narės gali leisti naudoti ne ilgiau kaip penkerius metus nuo 2018 m. gegužės 20 d. 11 straipsnyje nurodytus techninės apžiūros įrenginius ir įrangą, kurie neatitinka III priede išdėstytų minimalių reikalavimų techninei apžiūrai atlikti.
2. V priede išdėstytus reikalavimus valstybės narės pradeda taikyti ne vėliau kaip nuo 2023 m. sausio 1 d.
23 straipsnis
Perkėlimas į nacionalinę teisę
1. Valstybės narės ne vėliau kaip 2017 m. gegužės 20 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.
Tas nuostatas jos taiko nuo 2018 m. gegužės 20 d.
Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
24 straipsnis
Panaikinimas
Direktyva 2009/40/EB panaikinama nuo 2018 m. gegužės 20 d.
25 straipsnis
Įsigaliojimas
Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
26 straipsnis
Adresatai
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
I PRIEDAS
MINIMALŪS APŽIŪROS TURINIO IR REKOMENDUOJAMŲ METODŲ REIKALAVIMAI
1. BENDROJI INFORMACIJA
Šiame priede nustatomos transporto priemonės sistemos ir komponentai, kuriuos reikia patikrinti; jame išsamiai aprašomas rekomenduojamas jų tikrinimo metodas ir kriterijai, taikytini nustatant, ar transporto priemonės būklė yra tinkama.
Atliekant techninę apžiūrą būtina patikrinti bent 3 punkte žemiau nurodytas pozicijas, jeigu jos yra susijusios su atitinkamoje valstybėje narėje tikrinamos transporto priemonės įranga. Per apžiūrą taip pat gali būti patikrinta, ar tos transporto priemonės atitinkamos dalys ir komponentai atitinka reikalaujamas saugos ir aplinkos apsaugos charakteristikas, kurios galiojo patvirtinimo metu arba, atitinkamais atvejais, modifikavimo metu.
Jeigu transporto priemonė suprojektuota taip, kad negalima taikyti šiame priede nurodytų apžiūros metodų, apžiūra atliekama pagal rekomenduojamus apžiūros metodus, patvirtintus kompetentingų valdžios institucijų. Kompetentinga institucija turi būti įsitikinusi, kad bus išlaikyti saugos ir aplinkosaugos standartai.
Atliekant periodinę techninę apžiūrą privaloma patikrinti visas nurodytas pozicijas, išskyrus pažymėtas kryželiu (X); pastarosios pozicijos yra susijusios su transporto priemonės būkle ir jos tinkamumu naudoti kelyje, tačiau nėra labai svarbios atliekant techninę apžiūrą.
Jeigu apžiūros nepraėjimo priežastys susijusios su reikalavimais, kurių nebuvo nustatyta atitinkamuose transporto priemonės patvirtinimo teisės aktuose, galiojusiuose pirmą kartą ją registruojant arba pradedant naudoti, arba su modifikavimo reikalavimais, priimant sprendimą dėl techninės apžiūros rezultato į jas neatsižvelgiama.
Jeigu nurodyta, kad patikros metodas yra vizuali apžiūra, tai reiškia, kad kontrolierius prireikus ne tik apžiūri tikrinamas dalis, bet ir pabando jas valdyti, įvertina triukšmą ar patikrina kitomis priemonėmis nenaudodamas įrangos.
2. APŽIŪROS APIMTIS
Per apžiūrą patikrinamos bent šios sritys:
0. transporto priemonės identifikavimo duomenys;
1. stabdymo įranga;
2. vairavimo įranga;
3. matomumas;
4. apšvietimo įranga ir elektros sistemos sudedamosios dalys;
5. ašys, ratai, padangos, pakaba;
6. važiuoklė ir prie važiuoklės tvirtinami mazgai;
7. kita įranga;
8. neigiami veiksniai;
9. papildomi M2 ir M3 kategorijų keleivinių transporto priemonių patikrinimo elementai.
3. APŽIŪROS TURINYS IR METODAI; TRANSPORTO PRIEMONIŲ TRŪKUMŲ VERTINIMAS
Atliekant techninę apžiūrą patikrinamos bent šioje lentelėje nurodytos pozicijos ir taikomi joje nurodyti minimalūs standartai bei metodai.
Per techninę apžiūrą tikrinant kiekvieną transporto priemonės sistemą ir komponentus, trūkumų vertinimas atliekamas kiekvienu atskiru atveju vadovaujantis toje lentelėje pateiktais kriterijais.
Šiame priede neišvardyti trūkumai vertinami atsižvelgiant į pavojų kelių saugai.
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
0. TRANSPORTO PRIEMONĖS IDENTIFIKAVIMO DUOMENYS
0.1. Valstybinio numerio ženklai (jei reikia pagal reikalavimus)1 |
Vizuali apžiūra. |
a) Nėra numerio ženklo (-ų) arba jis (jie) netvirtai pritvirtintas (-i) ir gali nukristi. |
|
X |
|
b) Nėra užrašo arba jis neįskaitomas. |
|
X |
|
||
c) Numeris neatitinka transporto priemonės dokumentų arba duomenų įrašų. |
|
X |
|
||
0.2. Transporto priemonės identifikacinis/važiuoklės/ serijos numeris |
Vizuali apžiūra. |
a) Numerio nėra arba neįmanoma rasti. |
|
X |
|
b) Numeris nevisas, neįskaitomas, akivaizdžiai suklastotas arba neatitinka transporto priemonės dokumentų. |
|
X |
|
||
c) Neįskaitomi transporto priemonės dokumentai arba redakcinės klaidos. |
X |
|
|
1. STABDYMO ĮRANGA
1.1. Mechaninė būklė ir veikimas
1.1.1. Darbinio stabdžio pedalo ir (arba) ranka valdomos svirties įtvaras |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. Pastaba. Transporto priemonės, kuriose įrengtos stabdžių sistemos su stiprintuvais, turėtų būti tikrinamos esant išjungtam varikliui. |
a) Per didelė ašies įvarža. |
|
X |
|
b) Ašis nusidėvėjusi arba pernelyg laisva. |
|
X |
|
||
1.1.2. Pedalo ir (arba) ranka valdomos svirties būklė ir stabdžių valdymo įtaiso eiga |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. Pastaba. Transporto priemonės, kuriose įrengtos stabdžių sistemos su stiprintuvais, turėtų būti tikrinamos esant išjungtam varikliui. |
a) Pernelyg didelė arba nepakankama laisvos eigos atsarga. |
|
X |
|
b) Stabdžių valdiklis į pradinę padėtį grįžta netinkamai. |
X |
|
|
||
Jei pablogėjęs jo veikimas. |
|
X |
|
||
c) Nėra stabdžių pedalo paviršiaus slidumą mažinančios priemonės, ji atsilaisvinusi arba jos paviršius lygiai nudilęs. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
1.1.3. Vakuuminis siurblys arba kompresorius ir rezervuarai |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra esant įprastam darbiniam slėgiui. Patikrinti per kiek laiko pasiekiama saugi darbinio išretėjimo arba oro slėgio vertė ir įspėjamojo įtaiso, kontūrų apsauginio vožtuvo ir slėgio sumažinimo vožtuvo veikimą. |
a) Įsijungus įspėjamajam įtaisui (arba kai manometras rodo nesaugią vertę) oro slėgio arba išretėjimo nepakanka stabdžiams įjungti bent keturis kartus. |
|
X |
|
Bent dviem stabdymams po to, kai įsijungė įspėjamasis įtaisas (arba jeigu manometro rodmenys ties pavojinga riba). |
|
|
X |
||
b) Laikas, per kurį pasiekiama saugi darbinio oro slėgio arba išretėjimo vertė per ilgas, palyginti su reikalavimais1. |
|
X |
|
||
c) Neveikia stabdžių kontūrų apsauginis vožtuvas arba slėgio sumažinimo vožtuvas. |
|
X |
|
||
d) Oro nuotėkis, dėl kurio pastebimai sumažėja slėgis, arba girdimas oro nuotėkis. |
|
X |
|
||
e) Išorinis pažeidimas, dėl kurio gali pablogėti stabdžių sistemos veikimas. |
|
X |
|
||
Pagalbinio stabdymo efektyvumas neatitinka reikalavimų. |
|
|
X |
||
1.1.4. Nepakankamo slėgio įspėjamasis manometras arba indikatorius |
Veikimo patikrinimas. |
Manometras arba indikatorius veikia blogai arba yra sugedęs. |
X |
|
|
Neįmanoma nustatyti, kad slėgis per žemas. |
|
X |
|
||
1.1.5. Rankiniu būdu valdomų stabdžių vožtuvas |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. |
a) Valdymo įtaisas įtrūkęs, pažeistas arba pernelyg nusidėvėjęs. |
|
X |
|
b) Valdymo įtaisas netvirtai pritvirtintas ant vožtuvo arba netvirtai pritvirtintas vožtuvas. |
|
X |
|
||
c) Atsilaisvinusios jungtys arba yra nuotėkis iš sistemos. |
|
X |
|
||
d) Veikimas netinkamas. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
1.1.6. Stovėjimo stabdžio valdiklis, valdymo svirtis, stovėjimo stabdžio reketinis mechanizmas, elektroninis stovėjimo stabdys |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. |
a) Reketinis mechanizmas fiksuojamas netinkamai. |
|
X |
|
b) Svirties ašies arba reketinio mechanizmo nusidėvėjimas. |
X |
|
|
||
Per didelis nusidėvėjimas. |
|
X |
|
||
c) Dėl pernelyg didelės svirties eigos galima spręsti, kad sureguliuota netinkamai. |
|
X |
|
||
d) Valdymo įtaiso nėra, jis pažeistas arba neveikia. |
|
X |
|
||
e) Netinkamas veikimas, įspėjamasis indikatorius rodo netinkamą veikimą. |
|
X |
|
||
1.1.7. Stabdymo sistemos čiaupai (atbuliniai vožtuvai, apsauginiai vožtuvai, reguliatoriai) |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. |
a) Pažeistas čiaupas arba per didelis oro nuotėkis. |
|
X |
|
Jei pablogėjęs jų veikimas. |
|
|
X |
||
b) Iš kompresoriaus išmetama per daug alyvos. |
X |
|
|
||
c) Čiaupas netvirtai arba netinkamai pritvirtintas. |
|
X |
|
||
d) Hidraulinių stabdžių skysčio išmetimas arba nuotėkis. |
|
X |
|
||
Jei pablogėjęs jų veikimas. |
|
|
X |
||
1.1.8. Priekabos stabdžių jungtys (elektrinės ir pneumatinės) |
Atjungti ir prijungti stabdžių sistemos movą, kuria priekaba prijungiama prie transporto priemonės. |
a) Sugedęs čiaupas arba automatinis sandarinimo vožtuvas. |
X |
|
|
Jei pablogėjęs jų veikimas. |
|
X |
|
||
b) Čiaupas arba vožtuvas netvirtai arba netinkamai pritvirtintas. |
X |
|
|
||
Jei pablogėjęs jų veikimas. |
|
X |
|
||
c) Per didelis nuotėkis. |
|
X |
|
||
Jei pablogėjęs jų veikimas. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
d) Netinkamas veikimas. |
|
X |
|
Pablogėjęs stabdžio veikimas. |
|
|
X |
||
1.1.9. Suspausto oro balionas |
Vizuali apžiūra. |
a) Balionas nežymiai pažeistas arba nežymiai paveiktas korozijos. |
X |
|
|
Balionas labai pažeistas, paveiktas korozijos arba nesandarus. |
|
X |
|
||
b) Pablogėjęs išleidimo čiaupo veikimas. |
X |
|
|
||
Neveikia išleidimo čiaupas. |
|
X |
|
||
c) Balionas netvirtai arba netinkamai pritvirtintas. |
|
X |
|
||
1.1.10. Stabdžių stiprintuvai, pagrindinis cilindras (hidraulinės sistemos) |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant, jeigu įmanoma. |
a) Stiprintuvas sugedęs arba neveiksmingas. |
|
X |
|
Jei neveikia. |
|
|
X |
||
b) Yra pagrindinio cilindro defektų, bet stabdys vis tiek veikia. |
|
X |
|
||
Pagrindinis cilindras sugedęs arba nesandarus. |
|
|
X |
||
c) Pagrindinis cilindras nepatikimai pritvirtintas, bet stabdys vis tiek veikia. |
|
X |
|
||
Pagrindinis cilindras netvirtai pritvirtintas. |
|
|
X |
||
d) Trūksta stabdžių skysčio (žemiau MIN žymos). |
X |
|
|
||
Stabdžių skystis gerokai žemiau MIN žymos. |
|
X |
|
||
Stabdžių skysčio nematyti. |
|
|
X |
||
e) Nėra pagrindinio cilindro rezervuaro dangtelio. |
X |
|
|
||
f) Šviečia arba neveikia stabdžių skysčio signalinė lemputė. |
X |
|
|
||
g) Netinkamai veikia stabdžių skysčio lygio įspėjamasis įtaisas. |
X |
|
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
1.1.11. Standūs stabdžių sistemos vamzdeliai |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant, jeigu įmanoma. |
a) Akivaizdus gedimo arba įtrūkimo pavojus. |
|
|
X |
b) Nuotėkis iš vamzdelių arba jungčių (pneumatinės stabdžių sistemos). |
|
X |
|
||
Nuotėkis iš vamzdelių arba jungčių (hidraulinės stabdžių sistemos). |
|
|
X |
||
c) Vamzdeliai pažeisti arba labai paveikti korozijos. |
|
X |
|
||
Poveikis stabdžių veikimui dėl užsiblokavimo arba neišvengiamas nuotėkio pavojus. |
|
|
X |
||
d) Vamzdeliai ne savo vietoje. |
X |
|
|
||
Pažeidimo pavojus. |
|
X |
|
||
1.1.12. Lanksčios stabdžių sistemos žarnelės |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant, jeigu įmanoma. |
a) Akivaizdus gedimo arba įtrūkimo pavojus. |
|
|
X |
b) Stabdžių žarnelės pažeistos, nutrintos, susisukusios arba per trumpos. |
X |
|
|
||
Žarnelės pažeistos arba nutrintos. |
|
X |
|
||
c) Nuotėkis iš vamzdelių arba jungčių (pneumatinės stabdžių sistemos). |
|
X |
|
||
Nuotėkis iš vamzdelių arba jungčių (hidraulinės stabdžių sistemos). |
|
|
X |
||
d) Žarnelės išsipučia veikiant slėgiui. |
|
X |
|
||
Pažeistas kordas. |
|
|
X |
||
e) Žarnelės akytos. |
|
X |
|
||
1.1.13. Stabdžių antdėklai ir trinkelės |
Vizuali apžiūra. |
a) Per didelis antdėklo arba trinkelės nusidėvėjimas (pasiekta minimali žyma) |
|
X |
|
Per didelis antdėklo arba trinkelės nusidėvėjimas (minimalios žymos nematyti) |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
b) Antdėklas arba trinkelė nešvarūs (užteršti alyva, tepalu ir t. t.). |
|
X |
|
Pablogėjęs stabdymo veikimas. |
|
|
X |
||
c) Trūksta antdėklo arba trinkelės, arba jie neteisingai pritvirtinti. |
|
|
X |
||
1.1.14. Stabdžių būgnai, stabdžių diskai |
Vizuali apžiūra. |
a) Būgnas arba diskas nusidėvėjęs. |
|
X |
|
Būgnas arba diskas pernelyg nusidėvėjęs, labai subraižytas, įtrūkęs, netvirtai pritvirtintas arba suskilęs. |
|
|
X |
||
b) Būgnas arba diskas nešvarus (užterštas alyva, tepalu ir t. t.). |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabdymo veikimas. |
|
|
X |
||
c) Trūksta būgno arba disko. |
|
|
X |
||
d) Netvirtai pritvirtintas pagrindas. |
|
X |
|
||
1.1.15. Stabdžių lynai, trauklės, svirtys, jungtys |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant, jeigu įmanoma. |
a) Lynas pažeistas arba surištas. |
|
X |
|
Pablogėjęs stabdymo veikimas. |
|
|
X |
||
b) Sudedamoji dalis labai nusidėvėjusi ar pažeista korozijos. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabdymo veikimas. |
|
|
X |
||
c) Lynas, trauklė arba jungtis netvirtai pritvirtinti. |
|
X |
|
||
d) Lyno kanalas pažeistas. |
|
X |
|
||
e) Ribojamas stabdžių sistemos dalių laisvas judėjimas. |
|
X |
|
||
f) Neįprasta svirčių arba jungčių eiga, iš kurios galima spręsti, kad netinkamai sureguliuota arba kad nusidėvėjimas per didelis. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
1.1.16. Stabdžių cilindrai (įskaitant stabdymo mechanizmą su spyruokliniu energijos akumuliatoriumi ar hidraulinius cilindrus) |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant, jeigu įmanoma. |
a) Cilindras įtrūkęs arba pažeistas. |
|
X |
|
Pablogėjęs stabdymo veikimas. |
|
|
X |
||
b) Cilindras nesandarus (yra nuotėkis). |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabdymo veikimas. |
|
|
X |
||
c) Cilindras netvirtai arba netinkamai pritvirtintas. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabdymo veikimas. |
|
|
X |
||
d) Cilindras pernelyg pažeistas korozijos. |
|
X |
|
||
Įtrūkimo pavojus. |
|
|
X |
||
e) Nepakankama arba per didelė darbinio stūmoklio arba diafragmos eiga. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabdymo efektyvumas (nėra judėjimo atsargos). |
|
|
X |
||
f) Pažeistas purvasaugis. |
X |
|
|
||
Nėra purvasaugio arba jis pernelyg pažeistas. |
|
X |
|
||
1.1.17. Stabdymo jėgos reguliatorius |
Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant, jeigu įmanoma. |
a) Valdymo mechanizmas (svirčių ir traukių sistema) pažeistas arba sugedęs. |
|
X |
|
b) Valdymo mechanizmas netinkamai sureguliuotas. |
|
X |
|
||
c) Reguliatorius užstrigęs arba neveikia (ABS veikia). |
|
X |
|
||
Reguliatorius užstrigęs arba neveikia. |
|
|
X |
||
d) Trūksta reguliatoriaus (jei privalomas). |
|
|
X |
||
e) Trūksta informacinės lentelės. |
X |
|
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
f) Duomenys neįskaitomi arba neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
1.1.18. Tarpo reguliatoriai ir indikatoriai |
Vizuali apžiūra. |
a) Reguliatorius pažeistas, užstrigęs arba jo eiga neįprasta, pernelyg nusidėvėjęs arba netinkamai sureguliuotas. |
|
X |
|
b) Reguliatorius sugedęs. |
|
X |
|
||
c) Reguliatorius netinkamai įrengtas arba pakeistas. |
|
X |
|
||
1.1.19. Dilimui atspari stabdžių sistema (jeigu įrengta arba jeigu turi būti įrengta) |
Vizuali apžiūra. |
a) Netvirtai pritvirtintos jungtys arba tvirtinimo detalės. |
X |
|
|
Jei pablogėjęs jų veikimas. |
|
X |
|
||
b) Sistema akivaizdžiai sugedusi arba jos trūksta. |
|
X |
|
||
1.1.20. Automatinis priekabos stabdžių veikimas |
Atjungti priekabos stabdžių jungtį nuo vilkiko. |
Atjungus priekabą, jos stabdžiai automatiškai nesuveikia. |
|
|
X |
1.1.21. Visa stabdymo sistema |
Vizuali apžiūra. |
a) Kiti sistemos įtaisai (pvz., užšalimo saugiklis, oro džiovintuvas ir t. t.) pažeisti iš išorės arba paveikti korozijos tiek, kad tai turi neigiamos įtakos stabdymo sistemai. |
|
X |
|
Pablogėjęs stabdymo veikimas. |
|
|
X |
||
b) Oro arba antifrizo nuotėkis. |
X |
|
|
||
Pablogėjęs sistemos veikimas. |
|
X |
|
||
c) Netvirtai arba netinkamai pritvirtinta bet kuri iš sudedamųjų dalių. |
|
X |
|
||
d) Nesaugus sudedamųjų dalių konstrukcijos pakeiti mas3. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabdymo veikimas. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
1.1.22. Kontroliniai antgaliai (jeigu yra arba jeigu turi būti) |
Vizuali apžiūra. |
a) Nėra. |
|
X |
|
b) Pažeistos. |
X |
|
|
||
Netinkamos naudoti arba nesandarios. |
|
X |
|
||
1.1.23. Inercinis stabdys |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Nepakankamai veiksmingas. |
|
X |
|
1.2. Darbinio stabdžio veikimas ir veiksmingumas
1.2.1. Veikimas |
Patikra atliekama ant stacionaraus stabdžių bandymo stendo arba, jeigu tai neįmanoma (kai tikrinama kelyje), stabdymo jėga palaipsniui didinama iki didžiausios. |
a) Nepakankama vieno arba daugiau ratų stabdymo jėga. |
|
X |
|
Nestabdomas vienas arba daugiau ratų. |
|
|
X |
||
b) Vieno rato stabdymo jėga nesiekia 70 % kito tos ašies rato didžiausios stabdymo jėgos. Jeigu stabdžiai tikrinami kelyje, transporto priemonė pernelyg nukrypsta nuo tiesios linijos. |
|
X |
|
||
Vieno rato stabdymo jėga nesiekia 50 % kito tos ašies rato didžiausios stabdymo jėgos (jei tai vairuojamoji ašis). |
|
|
X |
||
c) Stabdymo jėga didėja netolygiai (staiga). |
|
X |
|
||
d) Kurio nors rato stabdžių veikimo delsa. |
|
X |
|
||
e) Per dideli stabdymo jėgos svyravimai per vieną rato sūkį. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
1.2.2. Veiksmingumas |
Tikrinama ant stabdžių bandymo stendo arba, jei dėl techninių priežasčių negalima naudoti stendo, tikrinama kelyje naudojant įrašomąjį stabdymo pagreičio matuoklį siekiant nustatyti didžiausią leidžiamą masę arba, puspriekabių atveju, ašių leidžiamų apkrovų sumą atitinkantį stabdymo veiksmingumą. Transporto priemonės arba priekabos, kurių didžiausia leistina masė didesnė kaip 3,5 tonos, turi būti tikrinamos pagal ISO 21069 standartus arba taikant lygiaverčius metodus. Patikrinimas kelyje turėtų būti atliekamas sausame, lygiame, tiesiame kelyje. |
Matavimo prietaisų rodmenys mažesni už toliau nurodytuosius (1). 1. Po 2012 m. sausio 1 d. pirmą kartą užregistruotos transporto priemonės: — M1 kategorija – 58 % — M2 ir M3 kategorijos – 50 % — N1 kategorija – 50 % — N2 ir N3 kategorijos – 50 % — O2, O3 ir O4 kategorijos: — — puspriekabės – 45 % (2) — priekabos su grąžulu – 50 % |
|
X |
|
2. Iki 2012 m. sausio 1 d. pirmą kartą užregistruotos transporto priemonės: — M1, M2 ir M3 kategorijos – 50 % (3) — N1 kategorija – 45 % — N2 ir N3 kategorijos – 43 % (4) — O2, O3 ir O4 kategorijos – 40 % (5) |
|
X |
|
||
3. Kitos kategorijos: L kategorija (abu stabdžiai kartu): — L1e kategorija – 42 % — L2e, L6e kategorijos – 40 % — L3e kategorija – 50 % — L4e kategorija – 46 % — L5e, L7e kategorijos – 44 % L kategorija (galinių ratų stabdžiai): visos kategorijos – 25 % bendros transporto priemonės masės |
|
X |
|
||
Pasiekta mažiau nei 50 % pirmiau nurodytų verčių. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
1.3. Atsarginio (avarinio) stabdžio veikimas ir veiksmingumas (jeigu tai atskira sistema)
1.3.1. Veikimas |
Jeigu atsarginė stabdymo sistema atskirta nuo darbinės stabdymo sistemos, taikyti 1.2.1 punkte nurodytą metodą. |
a) Nepakankama vieno arba daugiau ratų stabdymo jėga. |
|
X |
|
Nestabdomas vienas arba daugiau ratų. |
|
|
X |
||
b) Vieno rato stabdymo jėga nesiekia 70 % kito tos ašies rato didžiausios stabdymo jėgos. Jeigu stabdžiai tikrinami kelyje, transporto priemonė pernelyg nukrypsta nuo tiesios linijos. |
|
X |
|
||
Vieno rato stabdymo jėga nesiekia 50 % kito tos ašies rato didžiausios stabdymo jėgos (jei tai vairuojamoji ašis). |
|
|
X |
||
c) Stabdymo jėga didėja netolygiai (staiga). |
|
X |
|
||
1.3.2. Veiksmingumas |
Jeigu atsarginė stabdymo sistema atskirta nuo darbinės stabdymo sistemos, taikyti 1.2.2 punkte nurodytą metodą. |
Stabdymo jėga nesiekia 50 % (6) darbinio stabdžio stabdymo jėgos, nurodytos 1.2.2 punkte, atsižvelgiant į didžiausią leidžiamą. |
|
X |
|
Pasiekta mažiau nei 50 % pirmiau nurodytų stabdymo jėgos verčių. |
|
|
X |
1.4. Stovėjimo stabdžio veikimas ir veiksmingumas
1.4.1. Veikimas |
Stabdoma tikrinant ant stabdžių bandymo stendo. |
Neveikia vienos pusės stabdžiai arba, stabdžius tikrinant kelyje, transporto priemonė pernelyg nukrypsta nuo tiesios linijos. |
|
X |
|
Pasiekta mažiau kaip 50 % stabdymo jėgos verčių, kaip nurodyta 1.4.2 punkte, atsižvelgiant į transporto priemonės masę tikrinimo metu. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
1.4.2. Veiksmingumas |
Tikrinama ant stabdžių bandymo stendo. Jei neįmanoma, tai kelyje naudojant rodomąjį arba įrašomąjį stabdymo pagreičio matuoklį arba transporto priemonei važiuojant nuožulniu paviršiumi. |
Stabdyto veiksmingumas atsižvelgiant į didžiausią leidžiamą masę mažesnis kaip 16 % (visoms transporto priemonėms) arba atsižvelgiant į didžiausią leidžiamą bendrą transporto priemonės masę mažesnis kaip 12 % (motorinėms transporto priemonėms), priklausomai nuo to, kuri vertė didesnė. |
|
X |
|
Pasiekta mažiau nei 50 % pirmiau nurodytų stabdymo jėgos verčių. |
|
|
X |
||
1.5. Dilimui atsparios stabdžių sistemos veikimas |
Apžiūrėti ir, jeigu įmanoma, patikrinti, ar sistema veikia. |
a) Stabdymo veiksmingumas kinta netolygiai (netaikoma variklinio stabdžio sistemoms). |
|
X |
|
b) Sistema neveikia. |
|
X |
|
||
1.6. Stabdžių antiblokavimo sistema (ABS) |
Vizuali apžiūra ir įspėjamojo įtaiso patikrinimas ir (arba) naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają. |
a) Įspėjamasis įtaisas veikia netinkamai. |
|
X |
|
b) Įspėjamasis įtaisas rodo, kad sistema veikia netinkamai. |
|
X |
|
||
c) Nėra ratų sukimosi greičio jutiklių arba jie pažeisti. |
|
X |
|
||
d) Pažeisti laidai. |
|
X |
|
||
e) Nėra kitų sudedamųjų dalių arba jos pažeistos. |
|
X |
|
||
f) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
1.7. Elektroninė stabdymo sistema (EBS) |
Vizuali apžiūra ir įspėjamojo įtaiso patikrinimas ir (arba) naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają. |
a) Įspėjamasis įtaisas veikia netinkamai. |
|
X |
|
b) Įspėjamasis įtaisas rodo, kad sistema veikia netinkamai. |
|
X |
|
||
c) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
||
1.8. Stabdžių skystis |
Vizuali apžiūra. |
Stabdžių skystis užterštas arba jame yra nuosėdų. |
|
X |
|
Neišvengiama gedimo rizika. |
|
|
X |
2. VAIRAVIMO ĮRENGINIAI
2.1. Mechaninė būklė
2.1.1. Vairo pavaros (reduktoriaus) būklė |
Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad ratai neliestų žemės arba būtų pastatyti ant sukamųjų stovų, vairaratis sukamas nuo vienos kraštinės padėties iki kitos. Vizuali vairo reduktoriaus veikimo apžiūra. |
a) Netolygus mechanizmo veikimas. |
|
X |
|
b) Deformuotas krumplinio sektoriaus velenas arba susidėvėję kaiščiai. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs veikimas. |
|
|
X |
||
c) Per didelis krumplinio sektoriaus veleno nusidėvėjimas. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs veikimas. |
|
|
X |
||
d) Per didelis krumplinio sektoriaus veleno laisvumas. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs veikimas. |
|
|
X |
||
e) Skysčio nuotėkis. |
X |
|
|
||
Lašų susidarymas. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
2.1.2. Vairo pavaros (reduktoriaus) korpuso pritvirtinimas |
Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad jos ratai remtųsi į žemę, vairaratis arba išilginis vairas sukiojami abiem kryptimis arba naudojamas specialiai pritaikytas ratų laisvumo nustatymo prietaisas. Vizuali vairo reduktoriaus korpuso pritvirtinimo prie važiuoklės apžiūra. |
a) Vairo reduktoriaus korpusas netinkamai pritvirtintas. |
|
X |
|
Tvirtinimo elementai pavojingai atsilaisvinę arba matyti laisvumas važiuoklės / kėbulo atžvilgiu. |
|
|
X |
||
b) Padidėjusios važiuoklėje esančios tvirtinimo angos. |
|
X |
|
||
Tvirtinimo elementai labai pažeisti. |
|
|
X |
||
c) Nėra tvirtinimo varžtų arba jie sutrūkę. |
|
X |
|
||
Tvirtinimo elementai labai pažeisti. |
|
|
X |
||
d) Suskilęs vairo reduktoriaus korpusas. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabilumas arba susilpnėjęs reduktoriaus korpuso pritvirtinimas. |
|
|
X |
||
2.1.3. Vairo traukių ir svirčių būklė |
Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad jos ratai remtųsi į žemę, vairaratis sukiojamas abiem kryptimis arba naudojamas specialiai pritaikytas ratų laisvumo nustatymo prietaisas. Vizuali vairo mechanizmo sudedamųjų dalių apžiūra, ieškant susidėvėjusių, sutrūkusių arba netvirtai pritvirtintų sudedamųjų dalių. |
a) Sudedamosios dalys, kurios turėtų būti sujungtos nepaslankiai, juda viena kitos atžvilgiu. |
|
X |
|
Per didelis laisvumas arba gali atsijungti. |
|
|
X |
||
b) Per didelis šarnyrų nusidėvėjimas. |
|
X |
|
||
Labai didelis pavojus, kad gali atsikabinti. |
|
|
X |
||
c) Sutrūkusios arba deformuotos sudedamosios dalys. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs veikimas. |
|
|
X |
||
d) Nėra fiksavimo įtaisų. |
|
X |
|
||
e) Sudedamosios dalys (pvz., skersinė svirtis arba trauklė) nesureguliuotos. |
|
X |
|
||
f) Nesaugus pakeitimas3. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs veikimas. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
g) Purvasaugiai pažeisti arba labai nusidėvėję. |
X |
|
|
Trūksta purvasaugio arba jis labai nusidėvėjęs. |
|
X |
|
||
2.1.4. Vairo traukių ir svirčių veikimas |
Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad jos ratai remtųsi į žemę, vairaratis sukiojamas abiem kryptimis arba naudojamas specialiai pritaikytas ratų laisvumo nustatymo prietaisas. Vizuali vairo mechanizmo dalių apžiūra, siekiant nustatyti, ar dalys nesusidėvėję, nesutrūkę ir neatsilaisvinusios. |
a) Veikimo metu slankiojanti vairo traukė, svirtis ar kita sudedamoji dalis liečiasi su kita prie važiuoklės pritvirtinta dalimi. |
|
X |
|
b) Neveikia vairo mechanizmo ribotuvai arba jų trūksta. |
|
X |
|
||
2.1.5. Vairo stiprintuvas |
Tikrinama, ar vairo stiprintuvo sistemoje nėra nuotėkių, tikrinamas hidraulinio stiprintuvo skysčio lygis (jeigu matomas). Ratams remiantis į žemę ir įjungus variklį tikrinama, ar veikia vairo stiprintuvo sistema. |
a) Skysčio nuotėkis arba pablogėjęs veikimas. |
|
X |
|
b) Trūksta skysčio (žemiau MIN žymos). |
X |
|
|
||
Nepakankamas rezervuaras. |
|
X |
|
||
c) Mechanizmas neveikia. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs vairo veikimas. |
|
|
X |
||
d) Mechanizmas sutrūkęs arba netvirtai pritvirtintas. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs vairo veikimas. |
|
|
X |
||
e) Sudedamosios dalys nesureguliuotos arba kliudo kitas dalis. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs vairo veikimas. |
|
|
X |
||
f) Nesaugus pakeitimas3. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs vairo veikimas. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
g) Lynai ir (arba) žarnelės pažeisti arba labai paveikti korozijos. |
|
X |
|
Pablogėjęs vairo veikimas. |
|
|
X |
2.2. Vairaratis, vairo kolonėlė ir rankenos
2.2.1. Vairaračio arba rankenų būklė |
Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad transporto priemonė remtųsi į žemę, vairaratis stumiamas ir traukiamas išilgai kolonėlės, vairaratis arba išilginis vairas judinamas visomis kryptimis stačiu kampu į kolonėlę ir (arba) šakes. Laisvumo ir lanksčiųjų movų arba universaliųjų jungčių būklės vizuali apžiūra. |
a) Vairaračio judėjimas kolonėlės atžvilgiu, iš kurio galima spręsti, kad yra laisvumas. |
|
X |
|
Labai didelis pavojus, kad gali atsikabinti. |
|
|
X |
||
b) Ant vairaračio stebulės nėra tvirtinimo įtaiso. |
|
X |
|
||
Labai didelis pavojus, kad gali atsikabinti. |
|
|
X |
||
c) Vairaračio stebulė, ratas arba stipinai sutrūkę arba atsilaisvinę. |
|
X |
|
||
Labai didelis pavojus, kad gali atsikabinti. |
|
|
X |
||
2.2.2. Vairo kolonėlė ir (arba) šakutė ir šakės bei vairo stabilizatoriai. |
Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad transporto priemonė remtųsi į žemę, vairaratis stumiamas ir traukiamas išilgai kolonėlės, vairaratis arba išilginis vairas judinamas visomis kryptimis stačiu kampu į kolonėlę ir (arba) šakes. Laisvumo ir lanksčiųjų movų arba universaliųjų jungčių būklės vizuali apžiūra. |
a) Per didelė vairaračio vidurinės dalies laisvoji eiga aukštyn arba žemyn. |
|
X |
|
b) Per didelis kolonėlės viršutinės dalies ašies laisvumas. |
|
X |
|
||
c) Lanksčiosios movos susidėvėjusios. |
|
X |
|
||
d) Tvirtinimo įtaisų defektai. |
|
X |
|
||
Labai didelis pavojus, kad gali atsikabinti. |
|
|
X |
||
e) Nesaugus konstrukcijos pakeitimas3. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
2.3. Vairo mechanizmo laisvumas |
Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad transporto priemonės svoris tektų ratams, jeigu įmanoma, įjungus variklį, jeigu tai transporto priemonė su vairo stiprintuvu, ir ratus nustačius tiesiai į priekį, vairaratis lengvai sukiojamas abiem kryptimis nepasukant ratų. Vizuali apžiūra siekiant nustatyti laisvumą. |
Per didelis vairo mechanizmo laisvumas (pvz., vairaračio laisvoji eiga viršija penktadalį jo skersmens arba neatitinka reikalavimų)1. |
|
X |
|
Pablogėjusi vairavimo sauga. |
|
|
X |
||
2.4. Ratų sureguliavimas (X)2 |
Naudojant tinkamą įrangą tikrinamas vairuojamųjų ratų sureguliavimas. |
Sureguliavimas neatitinka transporto priemonės gamintojo duomenų arba reikalavimų1. |
X |
|
|
Pablogėjęs važiavimas tiesiai; pablogėjęs krypties stabilumas. |
|
X |
|
||
2.5. Priekabos vairuojamosios ašies sukamoji platforma |
Vizuali apžiūra arba patikra naudojant specialiai pritaikytą ratų laisvumo nustatymo prietaisą. |
a) Nežymiai pažeista sudedamoji dalis. |
|
X |
|
Labai pažeista arba įtrūkusi sudedamoji dalis. |
|
|
X |
||
b) Per didelis laisvumas. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs važiavimas tiesiai; pablogėjęs krypties stabilumas. |
|
|
X |
||
c) Tvirtinimo įtaisų defektai. |
|
X |
|
||
Tvirtinimo elementai labai pažeisti. |
|
|
X |
||
2.6. Elektroninė vairo stiprintuvo sistema (EPS) |
Vizuali apžiūra ir vairaračio kampo bei ratų kampo suderinamumo patikrinimas įjungiant ir išjungiant variklį ir (arba) naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają. |
a) EPS gedimų indikatoriaus lemputė rodo sistemos gedimą. |
|
X |
|
b) Vairaračio ir ratų kampai nesuderinti. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs vairo veikimas. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
c) Vairo stiprintuvas neveikia. |
|
X |
|
d) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
3. MATOMUMAS
3.1. Matymo laukas |
Vizuali apžiūra iš vairuotojo sėdynės. |
Vairuotojo matymo lauke yra kliūčių, labai trukdančių stebėti vaizdą priekyje arba šonuose (už stiklo valytuvais valomos srities ribų). |
X |
|
|
Paveikta stiklo valytuvais valoma sritis arba nematyti išorinių veidrodžių. |
|
X |
|
||
3.2. Stiklo būklė |
Vizuali apžiūra. |
a) Stiklas arba permatomas skydas (jeigu leidžiama naudoti) suskilęs arba neskaidrus (už stiklo valytuvais valomos srities ribų). |
X |
|
|
Paveikta stiklo valytuvais valoma sritis arba nematyti išorinių veidrodžių. |
|
X |
|
||
b) Stiklas arba permatomas skydas (įskaitant atspindimąją arba spalvinę plėvelę) neatitinka reikalavimų1 nuostatų (už stiklo valytuvais valomos srities ribų). |
X |
|
|
||
Paveikta stiklo valytuvais valoma sritis arba nematyti išorinių veidrodžių. |
|
X |
|
||
c) Stiklas arba permatomas skydas netinkamos būklės. |
|
X |
|
||
Labai pablogėjęs matomumas stiklo valytuvais valomoje srityje. |
|
|
X |
||
3.3. Galinio vaizdo veidrodžiai arba įtaisai |
Vizuali apžiūra. |
a) Trūksta veidrodžio arba įtaiso arba jis neatitinka reikalavimų1 (yra bent du galinio vaizdo matymo įtaisai). |
|
X |
|
Yra mažiau nei du galinio vaizdo matymo įtaisai. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
b) Veidrodis arba įtaisas nežymiai pažeistas arba atsilaisvinęs. |
X |
|
|
Veidrodis arba įtaisas neveikia, labai pažeistas, atsilaisvinęs arba netvirtai pritvirtintas. |
|
X |
|
||
c) Neapimamas būtinas matymo laukas. |
|
X |
|
||
3.4. Priekinio stiklo valytuvai |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Valytuvai neveikia, jų trūksta arba jie neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
b) Yra valytuvų šepetėlio defektų. |
X |
|
|
||
Nėra valytuvo šepetėlio arba jis turi aiškių defektų. |
|
X |
|
||
3.5. Priekinio stiklo apliejikliai |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Apliejikliai veikia netinkamai (nėra ploviklio, bet siurblys veikia, arba nesureguliuota skysčio čiurkšlės kryptis). |
X |
|
|
Apliejikliai neveikia. |
|
X |
|
||
3.6. Apipūtimo sistema (X)2 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Sistema neveikia arba turi aiškių defektų. |
X |
|
|
4. ŽIBINTAI, ATŠVAITAI IR ELEKTROS ĮRANGA
4.1. Priekiniai žibintai
4.1.1. Būklė ir veikimas |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Trūksta žibinto arba šviesos šaltinio arba yra jo defektų (daugialypiai žibintai / šviesos šaltiniai; iki 1/3 visų LED neveikia). |
X |
|
|
Pavieniai žibintai / šviesos šaltiniai: jei naudojama LED, labai pablogėjęs matomumas. |
|
X |
|
||
b) Nedideli projekcijos sistemos (atšvaitas ir sklaidytuvas) defektai. |
X |
|
|
||
Yra didelių projekcijos sistemos (atšvaitas ir sklaidytuvas) defektų arba jos trūksta. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. |
|
X |
|
4.1.2. Sureguliavimas |
Naudojant priekinių žibintų reguliavimo įtaisą arba ekraną arba naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają nustatoma kiekvieno artimųjų šviesų priekinio žibinto horizontalioji kryptis. |
a) Priekinio žibinto kryptis neatitinka reikalavimuose1 nustatytų ribų. |
|
X |
|
b) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
||
4.1.3. Įjungimas ir jungikliai |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas arba patikrinimas naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają. |
a) Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų1 (vienu metu šviečiančių žibintų skaičius). |
X |
|
|
Viršijamas didžiausias leidžiamas šviesos ryškumas į priekį. |
|
X |
|
||
b) Valdymo įtaisas veikia netinkamai. |
|
X |
|
||
c) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
||
4.1.4. Atitiktis reikalavimams1 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis arba ryškumas arba jo ženklinimas neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
b) Ant šviesos sklaidytuvo arba šviesos šaltinio yra priemonių, kurios aiškiai sumažina šviesos ryškumą arba keičia jos spalvą. |
|
X |
|
||
c) Žibintas ir šviesos šaltinis nesuderinami. |
|
X |
|
||
4.1.5. Lygio reguliavimo įtaisai (jeigu privalomi) |
Vizuali apžiūra ir, jeigu įmanoma, veikimo patikrinimas arba patikrinimas naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają. |
a) Įtaisas neveikia. |
|
X |
|
b) Rankinio valdymo įtaiso neįmanoma valdyti vairuotojui sėdint įprastinėje vairuotojo padėtyje. |
|
X |
|
||
c) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
4.1.6. Priekinio žibinto valymo įrenginys (jeigu privalomas) |
Vizuali apžiūra ir, jeigu įmanoma, veikimo patikrinimas. |
Įtaisas neveikia. |
X |
|
|
Jei naudojamos dujinio išlydžio lempos. |
|
X |
|
4.2. Priekiniai ir galiniai gabarito žibintai, šoniniai, skersinio kontūro gabarito žibintai ir dieniniai žibintai
4.2.1. Būklė ir veikimas |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Yra šviesos šaltinio defektų. |
|
X |
|
b) Yra šviesos sklaidytuvo defektų. |
|
X |
|
||
c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. |
X |
|
|
||
Labai didelė rizika, kad gali nukristi. |
|
X |
|
||
4.2.2. Įjungimas ir jungikliai |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
Galinius gabarito žibintus ir šoninius gabarito žibintus galima išjungti, kai priekiniai žibintai įjungti. |
|
X |
|
||
b) Valdymo įtaisas veikia netinkamai. |
|
X |
|
||
4.2.3. Atitiktis reikalavimams1 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis, ryškumas arba jo ženklinimas neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Raudona šviesa sklinda į priekį arba balta šviesa sklinda atgal; labai sumažėjęs šviesos ryškumas. |
|
X |
|
||
b) Ant šviesos sklaidytuvo arba šviesos šaltinio yra priemonių, kurios sumažina šviesos ryškumą arba keičia jos spalvą. |
X |
|
|
||
Raudona šviesa sklinda į priekį arba balta šviesa sklinda atgal; labai sumažėjęs šviesos ryškumas. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
4.3. Stabdymo signalo žibintai
4.3.1. Būklė ir veikimas |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Yra šviesos šaltinio defektų (daugialypis šviesos šaltinis; LED atveju neveikia iki 1/3 visų LED). |
X |
|
|
Pavieniai šviesos šaltiniai; LED atveju veikia mažiau kaip 2/3 visų LED. |
|
X |
|
||
Visi šviesos šaltiniai neveikia. |
|
|
X |
||
b) Yra nedidelių šviesos sklaidytuvo defektų (skleidžiamai šviesai poveikio nėra). |
X |
|
|
||
Yra didelių šviesos sklaidytuvo defektų (yra poveikis skleidžiamai šviesai). |
|
X |
|
||
c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. |
X |
|
|
||
Labai didelė rizika, kad gali nukristi. |
|
X |
|
||
4.3.2. Įjungimas ir jungikliai |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas arba patikrinimas naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają. |
a) Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Uždelstas veikimas. |
|
X |
|
||
Neveikia. |
|
|
X |
||
b) Valdymo įtaisas veikia netinkamai. |
|
X |
|
||
c) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
||
d) Avarinio stabdymo žibintai neveikia arba veikia netinkamai. |
|
X |
|
||
4.3.3. Atitiktis reikalavimams1 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis, ryškumas arba jo ženklinimas neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Balta šviesa sklinda atgal; labai sumažėjęs šviesos ryškumas. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
4.4. Posūkio rodiklių ir avarinės signalizacijos žibintai
4.4.1. Būklė ir veikimas |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Yra šviesos šaltinio defektų (daugialypis šviesos šaltinis; LED atveju neveikia mažiau kaip 1/3 visų LED). |
X |
|
|
Pavieniai šviesos šaltiniai; LED atveju veikia mažiau kaip 2/3 visų LED. |
|
X |
|
||
b) Yra nedidelių šviesos sklaidytuvo defektų (skleidžiamai šviesai poveikio nėra). |
X |
|
|
||
Yra didelių šviesos sklaidytuvo defektų (yra poveikis skleidžiamai šviesai). |
|
X |
|
||
c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. |
X |
|
|
||
Labai didelė rizika, kad gali nukristi. |
|
X |
|
||
4.4.2. Įjungimas ir jungikliai |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Neveikia. |
|
X |
|
||
4.4.3. Atitiktis reikalavimams1 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis arba ryškumas neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
4.4.4. Mirksėjimo dažnis |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Mirksėjimo dažnis neatitinka reikalavimų1 (dažnio nuokrypis didesnis nei 25 %). |
X |
|
|
4.5. Priekiniai ir galiniai rūko žibintai
4.5.1. Būklė ir veikimas |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Yra šviesos šaltinio defektų (daugialypis šviesos šaltinis; LED atveju neveikia iki 1/3 visų LED). |
X |
|
|
Pavieniai šviesos šaltiniai; LED atveju veikia mažiau kaip 2/3 visų LED. |
|
X |
|
||
b) Yra nedidelių šviesos sklaidytuvo defektų (sklei džiamai šviesai poveikio nėra). |
X |
|
|
||
Yra didelių šviesos sklaidytuvo defektų (yra poveikis skleidžiamai šviesai). |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. |
X |
|
|
Labai didelė rizika, kad gali nukristi arba akinti priešpriešine kryptimi važiuojančius eismo dalyvius. |
|
X |
|
||
4.5.2. Sureguliavimas (X)2 |
Tikrinama įjungiant žibintus ir naudojant žibintų reguliavimo įtaisą. |
Priekinis rūko žibintas netinkamai horizontaliai sureguliuotas, kai šviesos pluoštas turi ribinę liniją (pluošto riba per žemai). |
X |
|
|
Pluošto riba aukščiau nei priekinių žibintų pluošto riba. |
|
X |
|
||
4.5.3. Įjungimas ir jungikliai |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Neveikia. |
|
X |
|
||
4.5.4. Atitiktis reikalavimams1 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis, ryškumas arba jo ženklinimas neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
b) Sistemos veikimas neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
4.6. Atbulinės eigos žibintai
4.6.1. Būklė ir veikimas |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Yra šviesos šaltinio defektų. |
X |
|
|
b) Yra šviesos sklaidytuvo defektų. |
X |
|
|
||
c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. |
X |
|
|
||
Labai didelė rizika, kad gali nukristi. |
|
X |
|
||
4.6.2. Atitiktis reikalavimams1 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis, ryškumas arba jo ženklinimas neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
b) Sistemos veikimas neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
4.6.3. Įjungimas ir jungikliai |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Atbulinės eigos žibintus galima įjungti, kai atbulinė pavara neįjungta. |
|
X |
|
4.7. Galinio valstybinio numerio ženklo apšvietimo žibintas
4.7.1. Būklė ir veikimas |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Žibintas šviečia tiesiai arba balta šviesa atgal. |
X |
|
|
b) Yra šviesos šaltinio defektų. Daugialypis šviesos šaltinis. |
X |
|
|
||
Yra šviesos šaltinio defektų. Pavienis šviesos šaltinis. |
|
X |
|
||
c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. |
X |
|
|
||
Labai didelė rizika, kad gali nukristi. |
|
X |
|
||
4.7.2. Atitiktis reikalavimams1 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Sistemos veikimas neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
4.8. Atšvaitai, matomumo gerinimo (atspindimieji) ženklai ir galiniai ženklinimo skydeliai
4.8.1. Būklė |
Vizuali apžiūra. |
a) Yra atspindėjimo įrangos defektų arba ji pažeista. |
X |
|
|
Pablogėjęs atspindėjimas. |
|
X |
|
||
b) Atšvaitas netvirtai pritvirtintas. |
X |
|
|
||
Gali nukristi. |
|
X |
|
||
4.8.2. Atitiktis reikalavimams1 |
Vizuali apžiūra. |
Įtaisas, jo atspindimos šviesos spalva arba jo padėtis neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Įtaiso trūksta arba jis atspindi raudoną šviesą į priekį arba baltą šviesą atgal. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
4.9. Privalomosios apšvietimo įrangos signalinės lemputės
4.9.1. Būklė ir veikimas |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Neveikia. |
X |
|
|
Nerodo įjungtų tolimųjų šviesų arba galinio rūko žibinto. |
|
X |
|
||
4.9.2. Atitiktis reikalavimams1 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
4.10. Velkančiosios transporto priemonės ir priekabos arba puspriekabės elektrinės jungtys |
Vizuali apžiūra – jeigu įmanoma, patikrinamas jungties elektros grandinių vientisumas. |
a) Stacionarios sudedamosios dalys netvirtai pritvirtintos. |
X |
|
|
Atsilaisvinęs lizdas. |
|
X |
|
||
b) Izoliacinė danga pažeista arba nusidėvėjusi. |
X |
|
|
||
Gali sukelti trumpąjį sujungimą. |
|
X |
|
||
c) Priekabos arba velkančiosios transporto priemonės elektrinės jungtys veikia netinkamai. |
|
X |
|
||
Priekabos stabdymo signalo žibintai neveikia. |
|
|
X |
||
4.11. Elektros instaliacija |
Vizuali apžiūra transporto priemonei stovint virš duobės arba ant keltuvo, ir variklio skyriaus apžiūra (jei taikytina). |
a) Laidai netvirtai arba netinkamai pritvirtinti. |
X |
|
|
Atsilaisvinę tvirtinimo elementai, laidai liečia aštrias briaunas, jungtys gali atsijungti. |
|
X |
|
||
Laidai gali liestis su karštomis dalimis, besisukančiomis dalimis ar liesti žemę, atjungtos jungtys (susijusios su stabdžių, vairavimo sistemų dalimis) |
|
|
X |
||
b) Laidai nežymiai nusidėvėję. |
X |
|
|
||
Laidai labai nusidėvėję. |
|
X |
|
||
Visiškai susidėvėję laidai (susiję su stabdžių, vairavimo sistemų dalimis) |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
c) Izoliacinė danga pažeista arba nusidėvėjusi. |
X |
|
|
Gali sukelti trumpąjį sujungimą. |
|
X |
|
||
Didelė gaisro, kibirkščiavimo rizika. |
|
|
X |
||
4.12. Žibintai ir atšvaitai, kuriuos įrengti neprivaloma (X)2 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Žibintas arba atšvaitas įrengtas nesilaikant reikalavimų1. |
X |
|
|
Raudona šviesa sklinda ir (arba) atspindima į priekį arba balta šviesa – atgal. |
|
X |
|
||
b) Žibinto veikimas neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Kartu veikiančių priekinių žibintų skaičius toks, kad viršijamas leidžiamas šviesos ryškumas; raudona šviesa sklinda į priekį arba balta šviesa – atgal. |
|
X |
|
||
c) Žibintas arba atšvaitas netvirtai pritvirtintas. |
X |
|
|
||
Labai didelė rizika, kad gali nukristi. |
|
X |
|
||
4.13. Baterija (-os) |
Vizuali apžiūra. |
a) Netvirtai pritvirtinta. |
X |
|
|
Netinkamai pritvirtinta (-os). Gali sukelti trumpąjį sujungimą. |
|
X |
|
||
b) Skysčio nuotėkis. |
X |
|
|
||
Pavojingų medžiagų nuotėkis. |
|
X |
|
||
c) Yra jungiklio (jeigu privalomas) defektų. |
|
X |
|
||
d) Yra saugiklių (jeigu privalomi) defektų. |
|
X |
|
||
e) Netinkamas vėdinimas (jeigu privalomas). |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
5. AŠYS, RATAI, PADANGOS IR PAKABA
5.1. Ašys
5.1.1. Ašys |
Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių maksimali masė viršija 3,5 t. |
a) Ašis sutrūkusi arba deformuota. |
|
|
X |
b) Ašis netvirtai privirtinta prie transporto priemonės. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabilumas, pablogėjęs veikimas: didelis judėjimas jos nejudamų dalių atžvilgiu. |
|
|
X |
||
c) Nesaugus pakeitimas3. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabilumas, pablogėjęs veikimas, nepakankamas tarpas iki kitų transporto priemonės dalių arba žemės. |
|
|
X |
||
5.1.2. Ašigaliai |
Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių maksimali masė viršija 3,5 t. Kiekvienas ratas veikiamas vertikalia arba šonine jėga ir stebimas laisvumas tarp tilto sijos ir ašigalio. |
a) Sutrūkęs ašigalis. |
|
|
X |
b) Per didelis šerdeso ir (arba) įvorių nusidėvėjimas. |
|
X |
|
||
Gali atsilaisvinti; pablogėjęs krypties stabilumas. |
|
|
X |
||
c) Per didelis laisvumas tarp ašigalio ir ašies sijos. |
|
X |
|
||
Gali atsilaisvinti; pablogėjęs krypties stabilumas. |
|
|
X |
||
d) Atsilaisvinęs ašigalio kaištis. |
|
X |
|
||
Gali atsilaisvinti; pablogėjęs krypties stabilumas. |
|
|
X |
||
5.1.3. Ratų guoliai |
Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių maksimali masė viršija 3,5 t. Kiekvienas ratas judinamas į šonus arba veikiamas šonine jėga ir stebimas rato laisvumas verti kalia kryptimi ašigalio atžvilgiu. |
a) Per didelis rato guolio laisvumas. |
|
X |
|
Pablogėjęs krypties stabilumas; trūkimo pavojus. |
|
|
X |
||
b) Rato guolis per daug suveržtas, stringa. |
|
X |
|
||
Perkaitimo pavojus; trūkimo pavojus. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
5.2. Ratai ir padangos
5.2.1. Rato stebulė |
Vizuali apžiūra. |
a) Trūksta rato veržlių arba smeigių arba jos atsilaisvinusios. |
|
X |
|
Trūksta tvirtinimo, arba stebulė atsilaisvinusi tokiu mastu, kad kyla labai didelis pavojus kelių saugai. |
|
|
X |
||
b) Stebulė nusidėvėjusi arba pažeista. |
|
X |
|
||
Stebulė nusidėvėjusi arba pažeista taip, kad tai turi poveikio ratų pritvirtinimo tvirtumui. |
|
|
X |
||
5.2.2. Ratai |
Abiejų kiekvieno rato pusių vizuali apžiūra transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo |
a) Yra įtrūkimų arba suvirinimo defektų. |
|
|
X |
b) Netinkamai uždėtas padangos borto žiedas. |
|
X |
|
||
Gali nusimauti. |
|
|
X |
||
c) Ratas labai deformuotas arba nusidėvėjęs. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs tvirtinimas prie stebulės; pablogėjęs padangos tvirtinimas. |
|
|
X |
||
d) Rato dydis, techninis projektavimas, suderinamumas arba tipas neatitinka reikalavimų1, todėl daromas poveikis kelių eismo saugai. |
|
X |
|
||
5.2.3. Padangos |
Visos padangos vizuali apžiūra sukant virš žemės pakeltą ratą, kai transporto priemonė pastatyta virš duobės arba ant keltuvo, arba stumdant transporto priemonę virš duobės pirmyn ir atgal. |
a) Padangos dydis, leidžiama apkrova, patvirtinimo ženklas arba greičio indeksas neatitinka reikalavimų1, todėl daromas poveikis kelių eismo saugai. |
|
X |
|
Leidžiama apkrova arba greičio indeksas nepakankami faktinėmis naudojimo sąlygomis, padanga liečia kitas nejudančias transporto priemonės dalis, todėl važiuoti nesaugu. |
|
|
X |
||
b) Ant tos pačios ašies ratų arba ant dvigubų ratų sumontuotos skirtingo dydžio padangos. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
c) Ant tos pačios ašies ratų sumontuotos skirtingos konstrukcijos padangos (radialinė ir paprasta). |
|
X |
|
d) Yra didelių padangos pažeidimų arba įpjovimų. |
|
X |
|
||
Matyti kordas arba jis yra pažeistas. |
|
|
X |
||
e) Matyti padangos protektoriaus nusidėvėjimo žymeklis. |
|
X |
|
||
Padangos protektoriaus gylis neatitinka reikalavimų1. |
|
|
X |
||
f) Padanga trinasi į kitas sudedamąsias dalis (lanksčius purvasaugius). |
X |
|
|
||
Padanga trinasi į kitas sudedamąsias dalis (vairavimo saugai poveikio neturi). |
|
X |
|
||
g) Restauruotos padangos neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
||
Paveiktas kordo apsauginis sluoksnis. |
|
|
X |
||
h) Yra padangos oro slėgio kontrolės sistemos sutrikimų arba padanga akivaizdžiai nepakankamai pripūsta. |
X |
|
|
||
Akivaizdžiai neveikia. |
|
X |
|
5.3. Pakabos sistema
5.3.1. Spyruoklės ir stabilizatorius |
Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių maksimali masė viršija 3,5 t. |
a) Spyruoklės netvirtai pritvirtintos prie važiuoklės arba ašies. |
|
X |
|
Matomas dalių judėjimas viena kitos atžvilgiu; labai smarkiai atsilaisvinę tvirtinimo elementai. |
|
|
X |
||
b) Pažeista arba įtrūkusi spyruoklės dalis. |
|
X |
|
||
Labai smarkiai pažeista pagrindinė spyruoklė (lingė) arba papildomos lingės. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
c) Trūksta spyruoklės. |
|
X |
|
Labai smarkiai pažeista pagrindinė spyruoklė (lingė) arba papildomos lingės. |
|
|
X |
||
d) Nesaugus konstrukcijos pakeitimas3. |
|
X |
|
||
Nepakankamas tarpas iki kitų transporto priemonės dalių; spyruoklių sistema neveikia. |
|
|
X |
||
5.3.2. Amortizatoriai |
Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra arba patikrinimas naudojant specialią įrangą, jeigu ji yra. |
a) Amortizatoriai netvirtai pritvirtinti prie važiuoklės arba ašies. |
X |
|
|
Atsilaisvinęs amortizatorius. |
|
X |
|
||
b) Pažeistas amortizatorius, yra nuotėkio arba gedimo požymių. |
|
X |
|
||
5.3.2.1. Slopinimo veiksmingumo patikrinimas (X)2 |
Naudojant specialią įrangą nustatomi kairės ir dešinės pusės skirtumai. |
a) Didelis kairės ir dešinės pusių skirtumas. |
|
X |
|
b) Neužtikrinamos nustatytos minimalios vertės. |
|
X |
|
||
5.3.3. Sukimo momento ribotuvai, skersinės trauklės, skersiniai automobilio pakabos strypai ir pakabos svirtys |
Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių maksimali masė viršija 3,5 t. |
a) Sudedamoji dalis netvirtai pritvirtinta prie važiuoklės arba ašies. |
|
X |
|
Gali atsilaisvinti; pablogėjęs krypties stabilumas. |
|
|
X |
||
b) Sudedamoji dalis pažeista arba labai paveikta korozijos. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs dalies stabilumas arba dalis sutrūkusi. |
|
|
X |
||
c) Nesaugus pakeitimas3. |
|
X |
|
||
Nepakankamas tarpas iki kitų transporto priemonės dalių; sistema neveikia. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
5.3.4. Pakabos šarnyrai |
Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių maksimali masė viršija 3,5 t. |
a) Per didelis šerdeso ir (arba) įvorių nusidėvėjimas arba per didelis pakabos šarnyrų nusidėvėjimas |
|
X |
|
Gali atsilaisvinti; pablogėjęs krypties stabilumas. |
|
|
X |
||
b) Labai nusidėvėjęs purvasaugis. |
X |
|
|
||
Trūksta purvasaugio arba jis pažeistas. |
|
X |
|
||
5.3.5. Pneumatinė pakaba |
Vizuali apžiūra. |
a) Sistema neveikia. |
|
|
X |
b) Sudedamoji dalis pažeista, pakeista jos konstrukcija arba ji susidėvėjusi taip, kad tai gali kenkti sistemos veikimui. |
|
X |
|
||
Labai pablogėjęs sistemos veikimas. |
|
|
X |
||
c) Girdimas nuotėkis iš sistemos. |
|
X |
|
6. VAŽIUOKLĖ IR PRIE VAŽIUOKLĖS TVIRTINAMI MAZGAI
6.1. Važiuoklė arba rėmas ir prie jų tvirtinami mazgai
6.1.1. Bendra būklė |
Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; |
a) Nežymiai įtrūkęs arba deformuotas šoninis lonžeronas arba skersinis. |
|
X |
|
Labai įtrūkęs arba deformuotas šoninis lonžeronas arba skersinis. |
|
|
X |
||
b) Netvirtai pritvirtintos sustiprinimo plokštės arba tvirtinimo elementai. |
|
X |
|
||
Dauguma tvirtinimo elementų atsilaisvinę; dalys nepakankamai tvirtos. |
|
|
X |
||
c) Per didelis korozijos poveikis, turintis įtakos mazgo tvirtumui. |
|
X |
|
||
Dalys nepakankamai tvirtos. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
6.1.2. Išmetimo vamzdžiai ir duslintuvai |
Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; |
a) Netvirtai pritvirtinta arba nesandari išmetimo sistema. |
|
X |
|
b) Išmetamųjų dujų patenka į vairuotojo kabiną arba į keleivių skyrių. |
|
X |
|
||
Pavojus transporto priemonėje esančių žmonių sveikatai. |
|
|
X |
||
6.1.3. Degalų bakas ir vamzdeliai (įskaitant šildymo kuro baką ir vamzdelius) |
Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra; tikrinant SND, SGD arba LNG sistemas naudojami nuotėkio nustatymo prietaisai. |
a) Bakas arba vamzdeliai netvirtai pritvirtinti ir dėl to kyla ypatingas gaisro pavojus. |
|
|
X |
b) Degalų nuotėkis, nėra degalų bako dangtelio arba jis neveiksmingas. |
|
X |
|
||
Gaisro pavojus. Per didelis pavojingų medžiagų nuotėkis. |
|
|
X |
||
c) Nutrinti vamzdeliai. |
X |
|
|
||
Pažeisti vamzdeliai. |
|
X |
|
||
d) Degalų čiaupas (jei privalomas) veikia netinkamai. |
|
X |
|
||
e) Gaisro pavojus dėl: — degalų nuotėkio, — netinkamos degalų bako arba išmetimo sistemos apsaugos, — variklio skyriaus būklės. |
|
|
X |
||
f) SND/SGD/LNG sistemos arba vandenilio sistema neatitinka reikalavimų, yra bet kurios sistemos dalies defektų1. |
|
|
X |
||
6.1.4. Buferiai, šoninės apsaugos ir galinė apsauga nuo palindimo |
Vizuali apžiūra. |
a) Laisvumas arba pažeidimas, dėl kurių gali būti patirta sužalojimų užkliudant arba prisiliečiant. |
|
X |
|
Dalys gali nukristi. Labai pablogėjęs veikimas. |
|
|
X |
||
b) Įtaisas akivaizdžiai neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
6.1.5. Atsarginio rato tvirtinimo įtaisas (jeigu įrengtas) |
Vizuali apžiūra. |
a) Tvirtinimo įtaisas netinkamos būklės. |
X |
|
|
b) Tvirtinimo įtaisas sutrūkęs arba netvirtai pritvirtintas. |
|
X |
|
||
c) Atsarginis ratas netvirtai pritvirtintas prie tvirtinamojo įtaiso. |
|
X |
|
||
Labai didelė rizika, kad gali nukristi. |
|
|
X |
||
6.1.6. Mechaninio sukabinimo ir vilkimo įtaisas |
Vizuali apžiūra siekiant nustatyti nusidėvėjimą ir veikimo tinkamumą (ypatingas dėmesys skiriamas įrengtiems saugos įtaisams) ir (arba) patikrinimas naudojant matuoklį. |
a) Sudedamoji dalis (nenaudojama) pažeista, sugadinta arba įtrūkusi. |
|
X |
|
Sudedamoji dalis (jei naudojama) pažeista, sugadinta arba įtrūkusi. |
|
|
X |
||
b) Per didelis sudedamosios dalies nusidėvėjimas. |
|
X |
|
||
Nusidėvėjimas viršija ribą. |
|
|
X |
||
c) Tvirtinimo įtaisų defektai. |
|
X |
|
||
Atsilaisvinęs tvirtinimo įtaisas, yra labai didelė rizika, kad gali nukristi. |
|
|
X |
||
d) Trūksta saugos įtaisų arba jie netinkamai veikia. |
|
X |
|
||
e) Neveikia sukabinimo indikatorius. |
|
X |
|
||
f) Uždengtas valstybinio numerio ženklas arba kuris nors žibintas (nenaudojamas). |
X |
|
|
||
Valstybinio numerio ženklas neįskaitomas (nenaudojamas). |
|
X |
|
||
g) Nesaugus pakeitimas3 (pagalbinės dalys). |
|
X |
|
||
Nesaugus konstrukcijos pakeitimas3 (pagrindinės dalys). |
|
|
X |
||
h) Sukabinimas per silpnas. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
6.1.7. Transmisija |
Vizuali apžiūra. |
a) Atsilaisvinę tvirtinimo varžtai arba jų trūksta. |
|
X |
|
Atsilaisvinę tvirtinimo varžtai arba jų trūksta tokiu mastu, kad kyla rimtas pavojus kelių saugai. |
|
|
X |
||
b) Per didelis pavaros veleno guolių nusidėvėjimas. |
|
X |
|
||
Labai didelė rizika, kad gali atsilaisvinti arba sutrūkti. |
|
|
X |
||
c) Per didelis universaliųjų šarnyrų arba pavarų grandinių / diržų nusidėvėjimas. |
|
X |
|
||
Labai didelė rizika, kad gali atsilaisvinti arba sutrūkti. |
|
|
X |
||
d) Susidėvėjusios lanksčiosios movos. |
|
X |
|
||
Labai didelė rizika, kad gali atsilaisvinti arba sutrūkti. |
|
|
X |
||
e) Velenas pažeistas arba sulinkęs. |
|
X |
|
||
f) Guolio korpusas sutrūkęs arba netvirtai pritvirtintas. |
|
X |
|
||
Labai didelė rizika, kad gali atsilaisvinti arba sutrūkti. |
|
|
X |
||
g) Labai nusidėvėjęs purvasaugis. |
X |
|
|
||
Trūksta purvasaugio arba jis pažeistas. |
|
X |
|
||
h) Neteisėtas transmisijos konstrukcijos pakeitimas. |
|
X |
|
||
6.1.8. Variklio tvirtinimo elementai |
Vizuali apžiūra, nebūtinai virš duobės ar ant keltuvo. |
Susidėvėję, akivaizdžiai labai pažeisti tvirtinimo elementai. |
|
X |
|
Atsilaisvinę arba sutrūkę tvirtinimo elementai. |
|
|
X |
||
6.1.9. Variklio veikimas (X)2 |
Vizuali apžiūra ir (arba) elektroninės sąsajos naudojimas. |
a) Pakeista variklio konstrukcija, daranti poveikį saugai ir (arba) aplinkai. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
b) pakeista variklio konstrukcija, daranti poveikį saugai ir (arba) aplinkai. |
|
|
X |
6.2. Kabina ir kėbulas
6.2.1. Būklė |
Vizuali apžiūra. |
a) Atsilaisvinęs arba pažeistas skydas ar sudedamoji dalis, gali sužeisti. |
|
X |
|
Gali nukristi. |
|
|
X |
||
b) Netvirtai įtvirtintas kėbulo statramstis. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabilumas. |
|
|
X |
||
c) Į vidų gali patekti dujų iš variklio skyriaus arba išmetamųjų dujų. |
|
X |
|
||
Pavojus transporto priemonėje esančių žmonių sveikatai. |
|
|
X |
||
d) Nesaugus pakeitimas3. |
|
X |
|
||
Nepakankamas tarpas iki besisukančių arba judančių dalių ir kelio. |
|
|
X |
||
6.2.2. Tvirtinimas |
Vizuali apžiūra virš duobės arba ant keltuvo. |
a) Kėbulas arba kabina netvirtai pritvirtinti. |
|
X |
|
Pablogėjęs stabilumas. |
|
|
X |
||
b) Kėbulas ir (arba) kabina akivaizdžiai netiesiai pritvirtinti ant važiuoklės. |
|
X |
|
||
c) Netvirtai pritvirtinti kėbulo ir (arba) kabinos tvirtinimo prie važiuoklės arba skersinių įtaisai arba jų trūksta; simetriškumo patikrinimas. |
|
X |
|
||
Kėbulo ir (arba) kabinos tvirtinimo prie važiuoklės arba skersinių įtaisai nepatikimai pritvirtinti arba jų trūksta tokiu mastu, kad kyla labai didelis pavojus kelių saugai. |
|
|
X |
||
d) Labai pažeistos korozijos vientiso kėbulo tvirtinimo vietos. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabilumas. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
6.2.3. Durys ir durų fiksatoriai |
Vizuali apžiūra. |
a) Durys neatsidaro arba netinkamai užsidaro. |
|
X |
|
b) Durys gali netikėtai atsidaryti arba atsirakinti (stumdomosios durys). |
|
X |
|
||
Durys gali netikėtai atsidaryti arba atsirakinti (varstomosios durys). |
|
|
X |
||
c) durys, vyriai, užraktai arba statramsčiai susidėvėję. |
X |
|
|
||
Trūksta durų, vyrių, užraktų arba statramsčių arba šios dalys atsilaisvinusios. |
|
X |
|
||
6.2.4. Dugnas |
Vizuali apžiūra virš duobės arba ant keltuvo. |
Dugnas netvirtai pritvirtintas arba labai nusidėvėjęs. |
|
X |
|
Nepakankamas stabilumas. |
|
|
X |
||
6.2.5. Vairuotojo sėdynė |
Vizuali apžiūra. |
a) Yra sėdynės konstrukcijos defektų. |
|
X |
|
Sėdynė atsilaisvinusi. |
|
|
X |
||
b) Reguliavimo mechanizmas veikia netinkamai. |
|
X |
|
||
Sėdynė juda arba negalima užfiksuoti atlošo. |
|
|
X |
||
6.2.6. Kitos sėdynės |
Vizuali apžiūra. |
a) Sėdynės prastos būklės arba netvirtai pritvirtintos (pagalbinės dalys). |
X |
|
|
Sėdynės prastos būklės arba netvirtai pritvirtintos (pagrindinės dalys). |
|
X |
|
||
b) Sėdynės įrengtos nesilaikant reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Sėdynių yra daugiau nei leidžiama; išdėstymas neatitinka patvirtinimo. |
|
X |
|
||
6.2.7. Vairavimo priemonės |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Netinkamai veikia kuris nors valdymo įtaisas, būtinas saugiam transporto priemonės naudojimui užtikrinti. |
|
X |
|
Pablogėjusi naudojimo sauga. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
6.2.8. Kabinos laipteliai |
Vizuali apžiūra. |
a) Laiptelis arba laiptelio rėmas netvirtai pritvirtintas. |
X |
|
|
Nepakankamas stabilumas. |
|
X |
|
||
b) Laiptelis arba rėmas yra tokios būklės, kad lipant galima susižeisti. |
|
X |
|
||
6.2.9. Kiti vidaus ir išorės įtaisai ir įranga |
Vizuali apžiūra. |
a) Yra kitų įtaisų arba įrangos tvirtinimo defektų. |
|
X |
|
b) Kiti įtaisai arba įranga įrengti nesilaikant reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Dalys gali sužeisti; pablogėjusi naudojimo sauga. |
|
X |
|
||
c) Nuotėkis iš hidraulinės įrangos. |
X |
|
|
||
Didelis pavojingų medžiagų nuotėkis. |
|
X |
|
||
6.2.10. Purvasaugiai (sparnai), apsaugos nuo aptaškymo įtaisai |
Vizuali apžiūra. |
a) Įtaisų trūksta, jie blogai pritvirtinti arba labai paveikti korozijos. |
X |
|
|
Gali sužeisti; gali nukristi. |
|
X |
|
||
b) Nepakankamas tarpas tarp įtaiso ir rato (apsauga nuo aptaškymo). |
X |
|
|
||
Nepakankamas tarpas tarp įtaiso ir rato (purvasaugiai). |
|
X |
|
||
c) Neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Nepakankamai uždengiamas padangos lankas. |
|
X |
|
||
6.2.11. Stovas |
Vizuali apžiūra. |
a) Įtaisų trūksta, jie blogai pritvirtinti arba labai paveikti korozijos. |
|
X |
|
b) Neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
||
c) Yra rizikos, kad atsilenks judant transporto priemonei. |
|
|
X |
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
6.2.12. Ranktūriai ir atramos kojoms |
Vizuali apžiūra. |
a) Įtaisų trūksta, jie blogai pritvirtinti arba labai paveikti korozijos. |
|
X |
|
b) Neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
7. KITA ĮRANGA
7.1. Saugos diržai ir sagtys, kitos saugos sistemos
7.1.1. Saugos diržų ir sagčių pritvirtinimo tvirtumas |
Vizuali apžiūra. |
a) Tvirtinimasis antgalis labai nusidėvėjęs. |
|
X |
|
Pablogėjęs stabilumas. |
|
|
X |
||
b) Išklibęs įtvaras. |
|
X |
|
||
7.1.2. Saugos diržų ir sagčių būklė |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Trūksta privalomo saugos diržo arba jis neįmontuotas. |
|
X |
|
b) Saugos diržas pažeistas. |
X |
|
|
||
Yra bet kokių įpjovimų ar per didelio įtempimo požymių. |
|
X |
|
||
c) Saugos diržas neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
||
d) Saugos diržo sagtis pažeista arba veikia netinkamai. |
|
X |
|
||
e) Saugos diržo įtraukimo įtaisas pažeistas arba veikia netinkamai. |
|
X |
|
||
7.1.3. Saugos diržo įtempimo ribotuvas |
Vizuali apžiūra ir (arba) elektroninės sąsajos naudojimas. |
a) Įtempimo ribotuvo akivaizdžiai trūksta arba jis netinkamas naudoti toje transporto priemonėje. |
|
X |
|
b) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
7.1.4. Saugos diržo įtempimo įtaisai |
Vizuali apžiūra ir (arba) elektroninės sąsajos naudojimas. |
a) Įtempimo įtaiso akivaizdžiai trūksta arba jis netinkamas naudoti toje transporto priemonėje. |
|
X |
|
b) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
||
7.1.5. Saugos oro pagalvė |
Vizuali apžiūra ir (arba) elektroninės sąsajos naudojimas. |
a) Saugos oro pagalvių akivaizdžiai trūksta arba jos netinkamos naudoti toje transporto priemonėje. |
|
X |
|
b) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
||
c) Saugos oro pagalvė akivaizdžiai neveikia. |
|
X |
|
||
7.1.6. Papildomos apsaugos sistemos (SRS) |
Gedimų indikatoriaus lemputės vizuali apžiūra. |
a) SRS gedimų indikatoriaus lemputė rodo sistemos gedimą. |
|
X |
|
b) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
||
7.2. Gesintuvas (X)2 |
Vizuali apžiūra. |
a) Trūksta. |
|
X |
|
b) Neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Jei reikalaujama (pvz., taksi, autobusams, turistiniams autobusams ir t. t.) |
|
X |
|
||
7.3. Spynelės ir apsaugos nuo vagystės įtaisas |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Įtaisas neužtikrina, kad transporto priemone nebūtų galima važiuoti. |
X |
|
|
b) Įtaisas sugedęs. |
|
X |
|
||
Netyčia užsirakina arba užsiblokuoja. |
|
|
X |
||
7.4. Trikampis avarinio sustojimo ženklas (jeigu privaloma) (X)2 |
Vizuali apžiūra. |
a) Trūksta ženklo ar jo dalių. |
X |
|
|
b) Neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
7.5. Pirmosios pagalbos vaistinėlė (jeigu privaloma) (X)2 |
Vizuali apžiūra. |
Trūksta vaistinėlės ar jos dalių arba ji neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
7.6. Ratų atsparos (pleištai) (jeigu privaloma) (X)2 |
Vizuali apžiūra. |
Atsparų trūksta arba jos prastos būklės, nepakankamai stabilios arba netinkamo dydžio. |
|
X |
|
7.7. Garsinis signalas |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Veikia netinkamai. |
X |
|
|
Neveikia. |
|
X |
|
||
b) Netvirtai pritvirtintas valdymo mygtukas. |
X |
|
|
||
c) Neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Skleidžiamą garsą galima supainioti su oficialiosiomis sirenomis. |
|
X |
|
||
7.8. Spidometras |
Vizuali apžiūra arba patikrinimas važiuojant keliu arba naudojant elektronines priemones. |
a) Įrengtas nesilaikant reikalavimų1. |
X |
|
|
Trūksta (jei privalomas). |
|
X |
|
||
b) Pablogėjęs veikimas. |
X |
|
|
||
Neveikia. |
|
X |
|
||
c) Nepakankamas apšvietimas. |
X |
|
|
||
Apšvietimas neveikia. |
|
X |
|
||
7.9. Tachografas (jeigu įrengtas arba jeigu turi būti įrengtas) |
Vizuali apžiūra. |
a) Įrengtas nesilaikant reikalavimų1. |
|
X |
|
b) Neveikia. |
|
X |
|
||
c) Pažeistos plombos arba jų nėra. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
d) Nėra instaliavimo lentelės, ji neįskaitoma arba negaliojanti. |
|
X |
|
e) Akivaizdūs klastojimo arba neteisėto reguliavimo požymiai. |
|
X |
|
||
f) Padangų dydis neatitinka kalibravimo parametrų. |
|
X |
|
||
7.10. Greičio ribotuvas (jeigu įrengtas arba jeigu turi būti įrengtas) |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas (jeigu yra reikalinga įranga). |
a) Įrengtas nesilaikant reikalavimų1. |
|
X |
|
b) Akivaizdžiai neveikia. |
|
X |
|
||
c) Neteisingai nustatytas greitis (jeigu tikrinama). |
|
X |
|
||
d) Pažeistos plombos arba jų nėra. |
|
X |
|
||
e) Nėra lentelės arba ji neįskaitoma. |
|
X |
|
||
f) Padangų dydis neatitinka kalibravimo parametrų. |
|
X |
|
||
7.11. Ridos skaitiklis (jeigu įrengtas) (X)2 |
Vizuali apžiūra ir (arba) elektroninės sąsajos naudojimas. |
a) Akivaizdu, kad ridos skaitiklis buvo neteisėtai reguliuojamas (klastojimo atvejis) siekiant sumažinti arba pateikti klaidingus transporto priemonės nuvažiuoto atstumo duomenis. |
|
X |
|
b) Akivaizdžiai neveikia. |
|
X |
|
||
7.12. Elektroninė stabilumo kontrolė (ESC) (jeigu įrengta arba jeigu turi būti įrengta) |
Vizuali apžiūra ir (arba) elektroninės sąsajos naudojimas. |
a) Nėra ratų sukimosi greičio jutiklių arba jie pažeisti. |
|
X |
|
b) Pažeisti laidai. |
|
X |
|
||
c) Nėra kitų sudedamųjų dalių arba jos pažeistos. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
|
d) Jungiklis pažeistas arba veikia netinkamai. |
|
X |
|
e) ESC gedimų indikatoriaus lemputė rodo sistemos gedimą. |
|
X |
|
||
f) Sistema naudojant transporto priemonės elektroninę sąsają rodo gedimą. |
|
X |
|
8. NEIGIAMI VEIKSNIAI
8.1. Triukšmas
8.1.1. Triukšmo slopinimo sistema |
Subjektyvus vertinimas (nebent tikrintojas nusprendžia, kad triukšmo lygis yra ties riba; tada gali būti atliktas stovinčios transporto priemonės triukšmingumo patikrinimas naudojant triukšmo matuoklį). |
a) Triukšmo lygis viršija leidžiamą pagal reikalavimus1. |
|
X |
|
b) Bet kuri triukšmo slopinimo sistemos dalis atsilaisvinusi, pažeista, netinkamai sumontuota, jos trūksta arba jos konstrukcija akivaizdžiai pakeista taip, kad triukšmo lygis gali padidėti. |
|
X |
|
||
Labai didelė rizika, kad gali nukristi. |
|
|
X |
8.2. Išmetamieji teršalai
8.2.1. Kibirkštinio uždegimo variklio išmetamieji teršalai
8.2.1.1. Išmetamųjų teršalų kontrolės įranga |
Vizuali apžiūra. |
a) Nėra gamintojo įrengtos išmetamųjų teršalų kontrolės įrangos, pakeista jos konstrukcija arba akivaizdu, kad ji sugedusi. |
|
X |
|
b) Nuotėkis, dėl kurio išmetamųjų teršalų kiekio matavimas gali būti netikslus. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
8.2.1.2. Išmetamieji dujiniai teršalai |
— Transporto priemonėms iki euro 5 ir euro V emisijos klasių (7): — Matavimas naudojant išmetamųjų dujų analizatorių laikantis nustatytų reikalavimų1 arba remiantis įmontuotosios diagnostikos sistemos (OBD) rodmenimis. Nustatoma, kad variklio išmetalų išmetimo vamzdyje matavimas yra standartinis išmetamųjų teršalų kontrolės metodas. Remiantis atitikties įvertinimu ir atsižvelgiant į susijusius tipo patvirtinimo teisės aktus, valstybės narės gali leisti naudoti įmontuotąją diagnostikos sistemą (OBD) laikantis gamintojo nustatytų rekomendacijų ir kitų reikalavimų. — Transporto priemonėms, priskiriamoms euro 6 ir euro VI emisijos klasėms (8): — Matuojama naudojant išmetamųjų dujų analizatorių ir laikantis nustatytų reikalavimų1 arba remiantis įmontuotosios diagnostikos sistemos (OBD) rodmenimis pagal gamintojo rekomendacijas ir kitus reikalavimus1. — Šie matavimai netaikomi dvitakčiams varikliams. |
a) Išmetamųjų teršalų kiekis viršija tam tikrus gamintojo nurodytus dydžius |
|
X |
|
b) arba, jeigu tokios informacijos nėra, išmetamas CO kiekis viršija: i) transporto priemonių, kuriose nėra įrengtos šiuolaikinės išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos: — 4,5 % arba — 3,5 % atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose1 nurodytą paskirtį. ii) transporto priemonių, kuriose įrengta šiuolaikinė išmetamųjų dujų kontrolės sistema: — varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,5 % — tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,3 % arba — varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,3 % (7) — tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,2 % atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose1 nurodytą paskirtį; |
|
X |
|
||
c) Lambda koeficientas yra už intervalo 1 ± 0,03 ribų arba neatitinka gamintojo specifikacijos. |
|
X |
|
||
d) Iš įmontuotosios diagnostikos įrangos rodmenų galima spręsti, kad yra rimtų gedimų. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
8.2.2. Slėginio uždegimo variklių išmetamieji teršalai
8.2.2.1. Išmetamųjų teršalų kontrolės įranga |
Vizuali apžiūra. |
a) Nėra gamintojo įrengtos išmetamųjų teršalų kontrolės įrangos arba akivaizdu, kad ji sugedusi. |
|
X |
|
b) Nuotėkis, dėl kurio išmetamųjų teršalų kiekio matavimas gali būti netikslus. |
|
X |
|
||
8.2.2.2. Išmetamųjų dujų neskaidrumas Transporto priemonėms, užregistruotoms arba pradėtoms naudoti iki 1980 m. sausio 1 d., šis reikalavimas netaikomas. |
— Transporto priemonėms iki euro 5 ir euro V emisijos klasių (7): — išmetamųjų dujų neskaidrumas matuojamas varikliui įsibėgėjant laisvuoju greitėjimu (be apkrovos nuo tuščiosios eigos minimalių sūkių iki variklio ribojamų sūkių), pavarų perjungimo svirtį nustačius į neutralią padėtį ir nuspaudus sankabą, arba remiantis įmontuotosios diagnostikos sistemos (OBD) rodmenimis. Nustatoma, kad variklio išmetalų išmetimo vamzdyje matavimas yra standartinis išmetamųjų teršalų kontrolės metodas. Remiantis atitikties įvertinimu, valstybės narės gali leisti naudoti įmontuotąją diagnostikos sistemą (OBD) laikantis gamintojo nustatytų rekomendacijų ir kitų reikalavimų. — Transporto priemonėms, priskiriamoms euro 6 ir euro VI emisijos klasėms (8): — išmetamųjų dujų neskaidrumas matuojamas varikliui įsibėgėjant laisvuoju greitėjimu (be apkrovos nuo tuščiosios eigos minimalių sūkių iki variklio ribojamų sūkių), pavarų perjungimo svirtį nustačius į neutralią padėtį ir nuspaudus sankabą, arba pagal įmontuotosios diagnostikos sistemos (OBD) rodmenis laikantis gamintojo nustatytų rekomendacijų ir kitų reikalavimų1. Transporto priemonės parengimas prieš tikrinant: 1. Transporto priemonės gali būti tikrinamos be parengimo, nors saugos sumetimais reikėtų patikrinti, ar variklis sušilęs ir ar yra tinkamos mechaninės būklės. |
a) Transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose1 nurodytos datos, išmetamųjų dujų neskaidrumas viršija lygį, nurodytą ant transporto priemonės pritvirtintoje gamintojo lentelėje. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
2. Parengimo reikalavimai: i) variklis turi būti visiškai sušildytas, pvz., variklio alyvos temperatūra, matuojama zondu alyvos lygio matuoklio vamzdelyje, turi būti ne žemesnė kaip 80 °C arba įprastos darbinės temperatūros, jeigu ji yra žemesnė už nurodytąją; arba turi būti bent lygiavertė variklio bloko temperatūra, išmatuota infraraudonųjų spindulių termometru. Jeigu dėl transporto priemonės konstrukcijos taip matuoti būtų praktiškai neįmanoma, įprastą variklio darbinę temperatūrą galima nustatyti kitais būdais, pvz., pagal variklio aušinimo ventiliatoriaus veikimą; ii) išmetimo sistema turi būti prapūsta ne mažiau kaip per tris greitėjimo ciklus arba lygiaverčiu būdu. |
|
|
|
|
|
|
b) Jeigu tokios informacijos nėra arba jeigu pagal reikalavimus1 etaloninių verčių taikyti negalima: — varikliai be pripūtimo – 2,5 m–1, — varikliai su turbininiu kompresoriumi – 3,0 m–1, — reikalavimuose1 nurodytų transporto priemonių ir transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose1 nurodytos datos — 1,5 m–1 (9) arba 0,7 m–1 (8). |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
Tikrinimo procedūra: 1. Variklis ir turbokompresorius (jei yra) prieš kiekvieną laisvojo greitėjimo ciklą turi veikti tuščiąja eiga. Didelės galios dyzelinių variklių atveju tai reiškia ne mažiau kaip 10 sekundžių pauzę po to, kai paleidžiamas akceleratoriaus pedalas. 2. Kiekvienas laisvojo įsibėgėjimo ciklas turi būti pradedamas greitai ir nuosekliai (greičiau kaip per vieną sekundę), bet ne per staigiai, paspaudžiant akceleratoriaus pedalą iki galo, kad įpurškimo siurblys veiktų didžiausiu pajėgumu. 3. Per kiekvieną laisvojo įsibėgėjimo ciklą, prieš paleidžiant akceleratoriaus pedalą, variklis turi pasiekti ribinį sūkių dažnį, o transporto priemonės su automatine transmisija – gamintojo nurodytą sūkių dažnį arba, jei tokios informacijos nėra, du trečdalius ribinio sūkių dažnio. Tai galima patikrinti, pvz., stebint variklio sūkių dažnį arba paliekant pakankamai laiko nuo pirmojo akceleratoriaus pedalo paspaudimo iki paleidimo; M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių atveju šis laikas turėtų būti ne trumpesnis kaip 2 sekundės. 4. Transporto priemonės pripažįstamos netinkamomis tik jei ne mažiau kaip trijų laisvojo įsibėgėjimo ciklų verčių aritmetinis vidurkis viršija ribinę vertę. Skaičiuojant vidurkį galima neatsižvelgti į matavimo rezultatus, kurie labai skiriasi nuo vidurkio, arba apskaičiuoti vidurkį bet kokiu kitu statistinio skaičiavimo būdu, kuriuo atsižvelgiama į matavimo rezultatų sklaidą. Valstybės narės gali apriboti tikrinimo ciklų skaičių. |
|
|
|
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
|
5. Kad būtų išvengta nereikalingų tikrinimų, valstybės narės gali pripažinti netinkamomis tas transporto priemones, kurių išmatuotos vertės po mažiau kaip trijų laisvojo įsibėgėjimo ciklų arba po prapūtimo ciklų labai viršija ribines vertes. Be to, kad būtų išvengta nereikalingų tikrinimų, valstybės narės gali pripažinti tinkamomis tas transporto priemones, kurių išmatuotos vertės po mažiau kaip trijų laisvojo greitėjimo ciklų arba po prapūtimo ciklų yra daug mažesnės už ribines vertes. |
|
|
|
|
8.3. Elektromagnetinių trukdžių slopinimas
Radijo trukdžiai (X)2 |
|
Neatitinka kurio nors iš reikalavimų1. |
X |
|
|
8.4. Kiti su aplinka susiję dalykai
8.4.1. Skysčio nuotėkis |
|
Bet koks pernelyg gausus skysčio, išskyrus vandenį, nuotėkis, dėl kurio daroma žala aplinkai arba gali kilti pavojus kitiems kelių eismo dalyviams. |
|
X |
|
Nuolatinis lašų susidarymas, kuris kelia labai didelį pavojų. |
|
|
X |
9. PAPILDOMI M2 IR M3 KATEGORIJŲ KELEIVINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ APŽIŪROS ELEMENTAI
9.1. Durys
9.1.1. Įlipimo ir išlipimo durys |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Netinkamas veikimas. |
|
X |
|
b) Susidėvėjusios. |
X |
|
|
||
Gali sužeisti. |
|
X |
|
||
c) Sugedusi valdymo avarijos atveju įranga. |
|
X |
|
||
d) Netinkamai veikia nuotolinė durų valdymo įranga arba įspėjamieji įtaisai. |
|
X |
|
||
e) Neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Nepakankamas durų plotis. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
9.1.2. Avariniai išėjimai |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas (jeigu galima). |
a) Netinkamas veikimas. |
|
X |
|
b) Avarinio išėjimo ženklai neįskaitomi. |
X |
|
|
||
Nėra avarinio išėjimo ženklų. |
|
X |
|
||
c) Nėra plaktuko stiklui išdaužti. |
X |
|
|
||
d) Neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Nepakankamo pločio arba neprieinami. |
|
X |
|
||
9.2. Apipūtimo ir atšildymo sistema (X)2 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Netinkamas veikimas. |
X |
|
|
Pablogėjusi transporto priemonės naudojimo sauga. |
|
X |
|
||
b) Į vairuotojo kabiną arba į keleivių skyrių patenka nuodingų arba išmetamųjų dujų. |
|
X |
|
||
Pavojus transporto priemonėje esančių žmonių sveikatai. |
|
|
X |
||
c) Sugedusi atšildymo sistema (jeigu ji privaloma). |
|
X |
|
||
9.3. Vėdinimo ir šildymo sistema (X)2 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
a) Netinkamas veikimas. |
X |
|
|
Rizika transporto priemonėje esančių žmonių sveikatai. |
|
X |
|
||
b) Į vairuotojo kabiną arba į keleivių skyrių patenka nuodingų arba išmetamųjų dujų. |
|
X |
|
||
Pavojus transporto priemonėje esančių žmonių sveikatai. |
|
|
X |
9.4. Sėdynės
9.4.1. Keleivių sėdynės (įskaitant palydovų sėdynes) |
Vizuali apžiūra. |
Atlenkiamos sėdynės (jeigu jas leidžiama naudoti) neveikia automatiškai. |
X |
|
|
Užstoja avarinį išėjimą. |
|
X |
|
||
9.4.2. Vairuotojo sėdynė (papildomi reikalavimai) |
Vizuali apžiūra. |
a) Yra specialiųjų įtaisų, pvz., apsaugos nuo akinimo skydelio, defektų. |
X |
|
|
Pablogėjęs matymo laukas. |
|
X |
|
||
b) Vairuotojo apsaugos įranga netvirtai pritvirtinta arba neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Gali sužeisti. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
9.5. Vidaus apšvietimas ir maršruto informacijos įtaisai (X)2 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Yra įtaiso defektų arba jis neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Neveikia. |
|
X |
|
||
9.6. Takai, stovėjimo aikštelės |
Vizuali apžiūra. |
a) Netvirtai pritvirtintos grindys. |
|
X |
|
Pablogėjęs stabilumas. |
|
|
X |
||
b) Yra turėklų arba laikymosi rankenų defektų. |
X |
|
|
||
Netvirtai pritvirtinti arba netinkami naudoti. |
|
X |
|
||
c) Neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Nepakankamo pločio arba nepakankamai erdvūs. |
|
X |
|
||
9.7. Laiptai ir pakopos |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas (jeigu galima). |
a) Susidėvėję. |
X |
|
|
Pažeisti. |
|
X |
|
||
Pablogėjęs stabilumas. |
|
|
X |
||
b) Netinkamas įtraukiamųjų laiptelių veikimas. |
|
X |
|
||
c) Neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Nepakankamo pločio arba per aukšti. |
|
X |
|
||
9.8. Keleivių informavimo sistema (X)2 |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. |
Yra sistemos defektų. |
X |
|
|
Neveikia. |
|
X |
|
||
9.9. Informaciniai skelbimai (X)2 |
Vizuali apžiūra. |
a) Jų trūksta, jie klaidingi arba neįskaitomi. |
X |
|
|
b) Neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
||
Klaidinga informacija. |
|
X |
|
9.10. Vaikų vežimo reikalavimai (X)2.
9.10.1. Durys |
Vizuali apžiūra. |
Durų apsauga neatitinka reikalavimų1, taikomų tos rūšies transporto priemonėms. |
|
X |
|
9.10.2. Signalizavimo ir speciali įranga |
Vizuali apžiūra. |
Signalizavimo arba specialios įrangos nėra arba ji neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
9.11. Asmenų su negalia vežimo reikalavimai (X)2
9.11.1. Durys, rampos ir keltuvai |
Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas |
a) Netinkamas veikimas. |
X |
|
|
Pablogėjusi naudojimo sauga. |
|
X |
|
||
b) Įranga susidėvėjusi. |
X |
|
|
||
Pablogėjęs stabilumas. Gali sužeisti. |
|
X |
|
||
c) Sugedę valdymo įtaisai. |
X |
|
|
||
Pablogėjusi naudojimo sauga. |
|
X |
|
||
d) Sugedę įspėjamieji įtaisai. |
X |
|
|
||
Neveikia. |
|
X |
|
||
e) Neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
||
9.11.2. Neįgaliųjų vežimėlių laikymo sistema |
Vizuali apžiūra ir, jeigu galima, veikimo patikrinimas |
a) Netinkamas veikimas. |
X |
|
|
Pablogėjusi naudojimo sauga. |
|
X |
|
||
b) Įranga susidėvėjusi. |
X |
|
|
||
Pablogėjęs stabilumas. Gali sužeisti. |
|
X |
|
||
c) Sugedę valdymo įtaisai. |
X |
|
|
||
Pablogėjusi naudojimo sauga. |
|
X |
|
||
d) Neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
||
9.11.3. Signalizavimo ir speciali įranga |
Vizuali apžiūra. |
Signalizavimo arba specialios įrangos nėra arba ji neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
9.12. Kita speciali įranga (X)2
9.12.1. Maisto ruošimo įranga |
Vizuali apžiūra. |
a) Įranga neatitinka reikalavimų1. |
|
X |
|
b) Įranga pažeista taip, kad ją pavojinga naudoti. |
|
X |
|
Pozicija |
Metodas |
Apžiūros nepraėjimo priežastys |
Trūkumų vertinimas |
||
|
Nedideli |
Dideli |
Pavojingi |
||
9.12.2. Sanitarinė įranga |
Vizuali apžiūra. |
Įranga neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Gali sužeisti. |
|
X |
|
||
9.12.3. Kiti įtaisai (pvz., garso ir vaizdo sistemos) |
Vizuali apžiūra. |
Neatitinka reikalavimų1. |
X |
|
|
Pablogėjusi transporto priemonės naudojimo sauga. |
|
X |
|
||
(1) Transporto priemonės, kurių kategorijoms ši direktyva netaikoma, įtrauktos rekomendaciniais tikslais. (2) 43 %, jeigu tai puspriekabės, patvirtintos prieš 2012 m. sausio 1 d. (3) 48 %, jeigu tai transporto priemonės, kuriose nėra ABS, arba jeigu transporto priemonės tipas patvirtintas iki 1991 m. spalio 1 d. (4) 45 %, jeigu transporto priemonė užregistruota po 1988 m. arba po reikalavimuose nurodytos datos (taikoma vėlesnė iš šių dviejų datų). (5) 43 %, jeigu puspriekabė arba priekaba su grąžulu užregistruota po 1988 m. arba po reikalavimuose nurodytos datos (taikoma vėlesnė iš šių dviejų datų). (6) Pvz., N1, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėms – 2,5 m/s2, kurios pirmą kartą buvo užregistruotos po 2012 m. sausio 1 d. (7) Transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas pagal Direktyvą 70/220/EEB, Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 1 lentelę (euro 5), Direktyvą 88/77/EEB ir Direktyvą 2005/55/EB. (8) Transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentelę (euro 6) ir Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 (euro VI). (9) Transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas pagal ribas, nustatytas Direktyvos 70/220/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/69/EB, arba vėlesniais pakeitimais, I priedo 5.3.1.4 punkto B eilutėje, Direktyvos 88/77/EEB I priedo 6.2.1 punkto B1, B2 eilutėse arba C skirsnyje, arba ribas, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos taikyti po 2008 m. liepos 1 d. PASTABOS 1 Reikalavimai – tipo patvirtinimo reikalavimai, galiojantys patvirtinant transporto priemonės tipą, pirmą kartą ją registruojant ar pirmą kartą pradedant ją naudoti, taip pat modifikavimo įpareigojimais arba registravimo šalies nacionalinės teisės aktais nustatyti reikalavimai. Šios apžiūros nepraėjimo priežastys taikomos tik tikrinant atitiktį reikalavimams. 2 Kryželiu (X) pažymėtos tos pozicijos, kurios yra susijusios su transporto priemonės būkle ir jos tinkamumu naudoti kelyje, bet nėra svarbios atliekant techninę apžiūrą. 3 Nesaugus konstrukcijos pakeitimas reiškia pakeitimą, dėl kurio pablogėja transporto priemonės sauga kelyje arba kuris daro neproporcingą poveikį aplinkai. |
II PRIEDAS
MINIMALUS TECHNINĖS APŽIŪROS PAŽYMOS TURINYS
Techninės apžiūros pažymoje, kuri išduodama atlikus techninę apžiūrą, turi būti bent šie elementai, prieš kuriuos nurodomi atitinkami suderinti Sąjungos kodai:
1. transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN arba važiuoklės numeris);
2. transporto priemonės valstybinis numeris ir registracijos valstybės ženklas;
3. techninės apžiūros vieta ir data;
4. ridos skaitiklio (jei yra) rodmenys tuo metu, kai buvo atliekama techninė apžiūra;
5. transporto priemonės kategorija (jeigu nustatyta);
6. nustatyti trūkumai ir jų pavojingumo lygis;
7. techninės apžiūros rezultatas;
8. kitos techninės apžiūros data arba šios pažymos galiojimo laikotarpio pabaigos data (jeigu ši informacija nepateikiama kitu būdu);
9. techninę apžiūrą atlikusios organizacijos arba centro pavadinimas ir už apžiūrą atsakingo kontrolieriaus parašas arba tapatybės duomenys;
10. kita informacija.
III PRIEDAS
MINIMALŪS TECHNINĖS APŽIŪROS ĮRENGINIŲ IR BANDYMO ĮRANGOS REIKALAVIMAI
I. Įrenginiai ir įranga
Techninė apžiūra, vykdoma taikant I priede nurodytus rekomenduojamus metodus, atliekama naudojant tinkamus įrenginius ir įrangą. Šiuo tikslu atitinkamais atvejais gali būti naudojami mobilieji apžiūros padaliniai. Kuri techninės apžiūros įranga yra reikalinga, priklauso nuo transporto priemonių, kurios turi būti tikrinamos, kategorijų, kaip aprašyta I lentelėje. Įrenginiai ir įranga turi atitikti šiuos minimalius reikalavimus:
1. techninės apžiūros įrenginiai turi būti pakankamai erdvūs, kad būtų galima vertinti transporto priemones, ir atitikti būtinuosius sveikatos ir saugos reikalavimus;
2. kiekvienai apžiūrai pakankamo dydžio takas, duobė arba keltuvas, o transporto priemonių, kurių maksimali masė yra didesnė kaip 3,5 tonos, atveju – įtaisas pakelti vieną iš transporto priemonės ašių, su tinkamais apšvietimo ir, jei reikia, vėdinimo įrenginiais;
3. tikrinant bet kurią transporto priemonę – ritininis stabdžių tikrinimo stendas, kuriuo galima išmatuoti, parodyti ir užregistruoti stabdymo jėgas ir oro slėgį pneumatinėje stabdžių sistemoje pagal ISO 21069-1 standarto dėl ritininio stabdžių bandymo stendo techninių reikalavimų A priedą arba lygiaverčius standartus;
4. tikrinant transporto priemones, kurių maksimali masė neviršija 3,5 tonos – ritininis stabdžių tikrinimo stendas, atitinkantis 3 punkto reikalavimus, kuris negali turėti ratų stabdymo jėgų, pedalo spaudimo jėgos ir oro slėgio pneumatinėje sistemoje registravimo įtaisų ir jų rodymo įtaisų;
arba
plokštinis stabdžių tikrinimo stendas, lygiavertis 3 punkte nurodytam ritininiam stabdžių tikrinimo stendui, kuris negali turėti ratų stabdymo jėgų, pedalo spaudimo jėgos registravimo ir oro slėgio pneumatinėje stabdžių sistemoje rodymo įtaisų;
5. nenuolatinio matavimo prietaisai turi registruoti ir (arba) išsaugoti matavimo rezultatą bent 10 kartų per sekundę;
6. pneumatinių stabdžių sistemų, pavyzdžiui, manometrų, stabdžių jungčių ir stabdžių žarnelių, bandymo įrenginiai;
7. ratų/ašių apkrovos matavimo įtaisas ašių apkrovai nustatyti (pasirinktinai gali būti naudojami įrenginiai dviejų ratų apkrovai matuoti, kaip antai, ratų svarmenys ir ašių svarmenys);
8. įtaisas, kuriuo galima išbandyti rato-ašies pakabą nepakeliant ašies (ratų laisvumo nustatymo įtaisas) ir kuris atitinka šiuos reikalavimus:
a) įtaisas turi turėti bent dvi pavara valdomas plokštes, kurias galima judinti priešingomis kryptimis ir skersine, ir išilgine kryptimi transporto priemonės ašies atžvilgiu;
b) plokščių judėjimą operatorius turi galėti valdyti būdamas tikrinimo vietoje;
c) transporto priemonių, kurių maksimali masė viršija 3,5 tonos, atveju plokštės turi atitikti šiuos techninius reikalavimus:
— judėjimo išilgine ir skersine kryptimi eiga bent 95 mm,
— judėjimo išilgine ir skersine kryptimi greitis 5–15 cm/s;
9. II klasės garso lygio matuoklis, jeigu matuojamas garso lygis;
10. 4 rūšių dujų analizatorius pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/22/EB ( 3 );
11. pakankamo tikslumo sugerties koeficiento matavimo įtaisas;
12. vieno priekinio žibinto krypties nustatymo įtaisas, kuriuo galima patikrinti, ar tinkamai sureguliuotas priekinis žibintas pagal motorinių transporto priemonių priekinių žibintų reguliavimo nuostatas (Direktyva 76/756/EEB); šviesios ir tamsios sričių riba turi būti aiškiai matoma esant dieniniam apšvietimui (be tiesioginės saulės šviesos);
13. įtaisas padangų protektoriaus gyliui matuoti;
14. įtaisas, skirtas prisijungti prie transporto priemonės elektroninės sąsajos, pavyzdžiui, OBD informacijos skaitytuvas;
15. įtaisas SND/SGD/LNG nuotėkiui aptikti, jeigu tikrinamos atitinkamos transporto priemonės.
Bet kurie iš pirmiau nurodytų įtaisų gali būti sujungti į vieną įrenginį su sąlyga, kad taip nesumažinamas kiekvieno įtaiso tikslumas.
II. Matavimo įrangos kalibravimas
Jei atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose nenurodyta kitaip, kalibravimo intervalas turi būti ne ilgesnis kaip:
i) svorio, slėgio ir garso lygio matavimo prietaisų – 24 mėnesiai,
ii) jėgos matavimo prietaisų – 24 mėnesiai,
iii) dujinių teršalų matavimo prietaisų – 12 mėnesių.
I Lentelė (1)
Techninei apžiūrai atlikti būtina minimali įranga |
||||||||||||||||||
Transporto priemonės |
Kategorija |
Kiekvienai I skirsnyje nurodytai pozicijai tikrinti būtina įranga |
||||||||||||||||
|
Didžiausia masė |
|
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11 |
12 |
13 |
14 |
15 |
|
1. Motociklai |
|
|
1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
L1e |
P |
x |
|
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L3e,L4e |
P |
x |
|
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L3e,L4e |
D |
x |
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L2e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L2e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L5e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L5e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L6e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L6e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L7e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L7e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
2. Keleivinės transporto priemonės |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
iki 3 500 kg |
M1,M2 |
P |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
iki 3 500 kg |
M1,M2 |
D |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
daugiau kaip 3 500 kg |
M2,M3 |
P |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
daugiau kaip 3 500 kg |
M2,M3 |
D |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
3. Krovininės transporto priemonės |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
iki 3 500 kg |
N1 |
P |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
iki 3 500 kg |
N1 |
D |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
daugiau kaip 3 500 kg |
N2,N3 |
P |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
daugiau kaip 3 500 kg |
N2,N3 |
D |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
4. Specialios transporto priemonės, pagamintos modifikuojant N kategorijos transporto priemonę, T5 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
iki 3 500 kg |
N1 |
P |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
iki 3 500 kg |
N1 |
D |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
daugiau kaip 3 500 kg |
N2,N3,T5 |
P |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
daugiau kaip 3 500 kg |
N2,N3,T5 |
D |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
5. Priekabos |
iki 750 kg |
O1 |
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
daugiau kaip 750, iki 3 500 kg |
O2 |
|
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
daugiau kaip 3 500 kg |
O3,O4 |
|
x |
x |
x |
|
|
x |
x |
x |
|
|
|
|
x |
|
|
(1) Transporto priemonių kategorijos, kurioms ši direktyva netaikoma, įtrauktos rekomendaciniais tikslais. 1 B – benzininės (kibirkštinio uždegimo); D – dyzelinės (slėginio uždegimo). |
IV PRIEDAS
MINIMALŪS ISNPEKTORIŲ KVALIFIKACIJOS, MOKYMO IR ATESTAVIMO REIKALAVIMAI
1. Kvalifikacija
Prieš suteikdamos prašymo dirbti kontrolieriumi teikėjui leidimą atlikti periodinę techninę apžiūrą, valstybės narės arba kompetentingos valdžios institucijos patikrina, ar tas asmuo:
a) turi dokumentais patvirtintų žinių ir išmanymą apie kelių transporto priemones šiose srityse:
— mechanikos,
— dinamikos,
— transporto priemonių dinamikos,
— vidaus degimo variklių,
— medžiagų ir medžiagų apdirbimo,
— elektronikos,
— elektros,
— elektroninių transporto priemonės dalių,
— IT taikomųjų priemonių;
b) turi bent trejų metų dokumentais patvirtintos praktinės patirties ar lygiavertės patirties, pavyzdžiui, dokumentais patvirtintos mentoriaus arba studijų patirties, ir yra dalyvavęs tinkamame mokyme pirmiau nurodytoje kelių transporto priemonių srityje,
2. Pradinio mokymo ir žinių atnaujinimo kursai
Valstybės narės arba kompetentingos institucijos užtikrina, kad siekiant suteikti kontrolieriams leidimą atlikti techninę apžiūrą jie būtų baigę tinkamus pradinio mokymo ir žinių atnaujinimo kursus arba jiems būtų surengtas tinkamas egzaminas, apimantis teorinius ir praktinius dalykus.
Minimalus pradinio mokymo ir žinių atnaujinimo kursų arba tinkamo egzamino turinys turi apimti šias temas:
a) Pradinio mokymo kursas arba tinkamas egzaminas
Valstybės narės arba valstybės narės įgalioto mokymo centro rengiamas pradinio mokymo kursas turi apimti bent šias temas:
i) transporto priemonių technika:
— stabdžių sistemos,
— vairavimo sistemos,
— matymo laukai,
— apšvietimo įranga, apšvietimo prietaisai ir elektroninės dalys,
— ašys, ratai ir padangos,
— važiuoklė ir kėbulas,
— neigiami veiksniai ir išmetamieji teršalai,
— papildomi reikalavimai specialiosioms transporto priemonėms;
ii) apžiūros metodai;
iii) trūkumų vertinimas;
iv) teisiniai transporto priemonės būklės reikalavimai, taikomi patvirtinant transporto priemonės tipą;
v) teisiniai reikalavimai, susiję su technine apžiūra;
vi) administracinės nuostatos, susijusios su transporto priemonės patvirtinimu, registracija ir technine apžiūra;
vii) IT taikomosios priemonės, susijusios su technine apžiūra ir administravimu.
b) Žinių atnaujinimo kursai arba tinkamas egzaminas
Valstybės narės užtikrina, kad kontrolieriai reguliariai būtų baigę žinių atnaujinimo kursus arba išlaikytų tinkamą egzaminą, kuriuos rengia valstybė narė arba valstybės narės įgaliotas mokymo centras.
Valstybės narės užtikrina, kad žinių atnaujinimo mokymo kurso arba tinkamo egzamino turinys suteiktų kontrolieriams galimybę išlaikyti ir atnaujinti būtinas žinias ir įgūdžius a punkto i–vii papunkčiuose nurodytose srityse.
3. Kvalifikacijos pažymėjimas
Pažymėjime arba lygiaverčiame dokumente, kurie išduodami kontrolieriui, įgaliotam atlikti techninę apžiūrą, turi būti pateikiama bent ši informacija:
— kontrolieriaus tapatybė (vardas, pavardė);
— transporto priemonių, kurių techninę apžiūrą turi teisę atlikti kontrolierius, kategorijos;
— pažymėjimą išdavusios institucijos pavadinimas;
— išdavimo data.
V PRIEDAS
PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS
Pagal 14 straipsnį valstybių narių įsteigtų priežiūros institucijų darbo tvarkos taisyklės turi apimti toliau išvardytus minimalius reikalavimus.
1. Priežiūros institucijų užduotys ir veikla
Priežiūros institucijos atlieka bent šias užduotis:
a) techninės apžiūros centrų priežiūra:
— patikrina, ar techninės apžiūros įrenginiai ir įranga atitinka minimalius reikalavimus,
— patikrina privalomuosius įgalioto subjekto reikalavimus,
b) kontrolierių mokymo ir egzaminavimo patikrinimas:
— patikrina, ar kontrolieriai yra baigę pradinio mokymo kursą,
— patikrina, ar kontrolieriai yra baigę periodinį žinių atnaujinimo kursą,
— rengia priežiūros institucijos egzaminuotojų periodinius žinių atnaujinimo kursus,
— rengia arba stebi egzaminus;
c) auditas:
— atlieka pirminį techninės apžiūros centro auditą prieš suteikiant leidimą atlikti techninę apžiūrą,
— vykdo periodinį techninės apžiūros centro pakartotinį auditą,
— atlieka specialų auditą, jei nustatoma pažeidimų,
— atlieka mokymo ir (arba) egzaminavimo centro auditą;
d) stebėsena taikant toliau išvardytas priemones, kaip antai:
— statistiškai pagrįstos patikrintų transporto priemonių dalies pakartotinė apžiūra,
— apsimestinio kliento patikrinimai (pasirenkamai naudojama defektų turinti transporto priemonė),
— techninės apžiūros rezultatų analizė (taikant statistikos metodus),
— apžiūra pagal apeliacinius skundus,
— skundų nagrinėjimas.
e) per techninę apžiūrą atliktų matavimų rezultatų patvirtinimas;
f) siūlymas panaikinti techninės apžiūros centrų leidimus ir (arba) kontrolierių pažymėjimus arba sustabdyti jų galiojimą:
— kai atitinkamas centras arba kontrolierius neatitinka esminio leidimo arba pažymėjimo išdavimo reikalavimo,
— nustačius didelių pažeidimų,
— kai nuolat gaunami neigiami audito rezultatai,
— kai atitinkamas centras arba kontrolierius netenka geros reputacijos.
2. Priežiūros institucijai taikomi reikalavimai
Priežiūros institucijos darbuotojams taikomi reikalavimai apima šias sritis:
— techninės kompetencijos,
— nešališkumo,
— kvalifikacijos ir mokymo standartų.
3. Darbo tvarkos taisyklių turinys
Kiekviena valstybė narė arba jos kompetentinga institucija nustato atitinkamas darbo tvarkos taisykles, kuriose numatomi bent šie elementai:
a) techninės apžiūros centrų leidimų suteikimo ir priežiūros reikalavimai, susiję su:
— paraiška gauti leidimą veikti kaip techninės apžiūros centras,
— techninės apžiūros centro pareigomis,
— apsilankymu vieną ar kelis kartus prieš išduodant leidimą siekiant patikrinti, ar laikomasi visų reikalavimų,
— techninės apžiūros centro leidimo išdavimu,
— periodinėmis pakartotinėmis techninės apžiūros centrų patikromis ir (arba) auditu,
— periodiniu techninės apžiūros centrų tikrinimu siekiant nustatyti, ar nuolat laikomasi reikalavimų;
— įrodymais grindžiamais specialiaisiais techninės apžiūros centrų patikrinimais arba auditais, apie kuriuos iš anksto nepranešama,
— apžiūros duomenų analize siekiant gauti neatitikties įrodymų,
— techninės apžiūros centrams išduotų leidimų panaikinimu arba jų galiojimo sustabdymu;
b) techninės apžiūros centrų kontrolieriai:
— reikalavimai, taikomi norint tapti sertifikuotu kontrolieriumi,
— pradinio mokymo ir žinių atnaujinimo kursai ir egzaminavimas,
— kontrolieriaus pažymėjimo panaikinimas arba jo galiojimo sustabdymas;
c) įranga ir patalpos:
— techninės apžiūros įrangai keliami reikalavimai,
— techninės apžiūros įrenginiams keliami reikalavimai,
— ženklinimo reikalavimai,
— techninės apžiūros įrangos techninės priežiūros ir kalibravimo reikalavimai,
— kompiuterizuotoms sistemoms keliami reikalavimai;
d) priežiūros institucijos:
— priežiūros institucijų galios,
— priežiūros institucijų darbuotojams keliami reikalavimai,
— apeliacijos ir skundai.
( 1 ) 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 171, 2007 6 29, p. 1).
( 2 ) 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir Direktyvą 2007/46/EB, bei panaikinantis Direktyvas 80/1269/EEB, 2005/55/EB ir 2005/78/EB (OL L 188, 2009 7 18, p. 1).
( 3 ) 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/22/EB dėl matavimo priemonių (OL L 135, 2004 4 30, p. 1).