EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32016O0034
Guideline (EU) 2016/2249 of the European Central Bank of 3 November 2016 on the legal framework for accounting and financial reporting in the European System of Central Banks (recast) (ECB/2016/34)
2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2249 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (nauja redakcija) (ECB/2016/34)
2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2249 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (nauja redakcija) (ECB/2016/34)
OL L 347, 2016 12 20, p. 37–86
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 31/12/2021
20.12.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 347/37 |
EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2016/2249
2016 m. lapkričio 3 d.
dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2016/34)
(nauja redakcija)
EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 3 dalį ir 26 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko (ECB) bendrosios tarybos įnašą pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 46 straipsnio 2 dalies antrą ir trečią įtraukas,
kadangi:
(1) |
Gairės ECB/2010/20 (1) keletą kartų buvo iš esmės pakeistos. Kadangi reikalingi nauji pakeitimai, siekiant aiškumo šios gairės turėtų būti išdėstytos nauja redakcija; |
(2) |
Europos centrinių bankų sistemai (ECBS) taikomi Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 15 straipsnyje numatyti atskaitomybės reikalavimai; |
(3) |
vadovaudamasi ECBS statuto 26 straipsnio 3 dalimi, Vykdomoji valdyba analizės ir veiklos tikslais sudaro ECBS konsoliduotą balansą; |
(4) |
vadovaudamasi ECBS statuto 26 straipsnio 4 dalimi, Statuto 26 straipsniui taikyti Valdančioji taryba nustato nacionalinių centrinių bankų atliekamų operacijų apskaitą ir atskaitomybę standartizuojančias būtinas taisykles; |
(5) |
atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti skelbiamose nacionalinių centrinių bankų metinėse finansinėse ataskaitose, |
PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
1. Šiose gairėse:
a)
b)
c)
d)
e)
f)
g)
h)
2. Kitų techninių šiose Gairėse vartojamų terminų apibrėžtys pateikiamos II priede.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šios gairės ECB ir nacionaliniams centriniams bankams yra taikomos Eurosistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės tikslais.
2. Šių gairių taikymo sritis apima tik ECBS statute nustatytą Eurosistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės tvarką. Todėl jos netaikomos nacionalinių centrinių bankų nacionalinei atskaitomybei ir finansinėms ataskaitoms. Siekiant užtikrinti Eurosistemos ir nacionalinių tvarkų suderinamumą ir palyginamumą, rekomenduojama, kad nacionaliniai centriniai bankai, sudarydami savo nacionalines ataskaitas ir finansinę atskaitomybę, kiek įmanoma labiau vadovautųsi šiose gairėse nustatytomis taisyklėmis.
3 straipsnis
Kokybinės savybės
Taikomos šios kokybinės savybės:
1. |
ekonominė realybė ir skaidrumas: apskaitos metodai ir finansinė atskaitomybė atspindi ekonominę realybę, yra skaidrūs ir atitinka kokybines suprantamumo, tinkamumo, patikimumo ir palyginamumo savybes. Sandoriai įtraukiami į apskaitą ir pateikiami atskaitomybėje atsižvelgiant ne tik į jų teisinę formą, bet ir į jų turinį bei ekonominę realybę; |
2. |
atsargumas: turtas ir įsipareigojimai vertinami bei pajamos pripažįstamos apdairiai. Šiose gairėse tai reiškia, kad nerealizuotasis prieaugis nėra pripažįstamas pajamomis ir parodomas pelno (nuostolio) ataskaitoje, o įrašomas tiesiai į perkainojimo sąskaitą, ir kad nerealizuotasis nuostolis metų gale įrašomas į pelno (nuostolio) ataskaitą, jei jis viršija ankstesnį perkainojimo prieaugį, įrašytą atitinkamoje perkainojimo sąskaitoje. Paslėpti rezervai arba sąmoningai klaidingai rodomi duomenys balanse bei pelno (nuostolio) ataskaitoje yra nesuderinami su atsargumo principu; |
3. |
reikšmingumas: nukrypimai nuo apskaitos taisyklių, įskaitant ir turinčius reikšmės atskirų nacionalinių centrinių bankų ir ECB pelno (nuostolio) ataskaitų apskaičiavimui, galimi tik tuomet, jei šiuos nukrypimus galima pagrįstai laikyti nereikšmingais bendrame kontekste ir pateikiant atskaitingojo subjekto finansines ataskaitas; |
4. |
nuoseklumas ir palyginamumas: balanso vertinimo ir pajamų pripažinimo kriterijai Eurosistemoje taikomi nuosekliai, vadovaujantis bendrumo ir tęstinumo principais, siekiant užtikrinti finansinės atskaitomybės duomenų palyginamumą. |
4 straipsnis
Pagrindiniai apskaitos principai
Taikomi šie pagrindiniai apskaitos principai:
1. |
veiklos tęstinumas – apskaita tvarkoma vadovaujantis prielaida, kad veikla ateityje nenutrūks; |
2. |
kaupimo principas – pajamos ir išlaidos pripažįstamos tuo ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo jos buvo uždirbtos arba patirtos, o ne tada, kai jos buvo gautos arba sumokėtos; |
3. |
įvykiai po balanso – turtas ir įsipareigojimai tikslinami įvykiais, įvykusiais tarp metinio balanso sudarymo dienos ir dienos, kurią atitinkami valdymo organai patvirtina finansines ataskaitas, jeigu šie įvykiai turi įtakos turto arba įsipareigojimų būklei balanso sudarymo dieną. Jeigu įvykiai po balanso sudarymo dienos neturi įtakos turto ir įsipareigojimų būklei balanso sudarymo dieną, tačiau yra tokie svarbūs, kad jų neatskleidimas turėtų reikšmės finansinių ataskaitų naudotojams jas tinkamai įvertinti ir priimti sprendimus, turtas ir įsipareigojimai nėra tikslinami, bet minėtieji įvykiai yra atskleidžiami. |
5 straipsnis
Ekonominis ir pinigų (atsiskaitymų) metodai
1. Užsienio valiutų keitimo sandoriai, finansinės priemonės užsienio valiuta ir susijusios sukauptos sumos įtraukiamos į apskaitą taikant ekonominį metodą. Šiam metodui įgyvendinti sukurti du skirtingi būdai:
a) |
„įprastas metodas“, kaip išdėstyta III ir IV skyriuose ir III priede; ir |
b) |
„alternatyvusis metodas“, kaip išdėstyta III priede. |
2. Vertybinių popierių, įskaitant nuosavybės priemonių, sandoriai užsienio valiuta ir toliau gali būti apskaitomi taikant pinigų (atsiskaitymų) metodą. Susijusios sukauptos palūkanos, įskaitant premijas arba nuolaidas, įrašomos kiekvieną dieną nuo neatidėliotino atsiskaitymo datos.
3. Nacionaliniai centriniai bankai gali naudoti ekonominį, arba pinigų (atsiskaitymų) metodą parodyti bet kuriuos eurais išreikštus sandorius, finansines priemones ir susijusias sukauptas sumas.
4. Išskyrus ketvirčio pabaigos ir metų pabaigos ataskaitų patikslinimus ir duomenis, atskleistus straipsniuose „Kitas turtas“ ir „Kiti įsipareigojimai“, kasdieninėje finansinėje atskaitomybėje pateiktos sumos Eurosistemos finansinės atskaitomybės tikslais rodo tik grynųjų pinigų judėjimą balanso straipsniuose. Ketvirčio pabaigoje ir metų pabaigoje amortizacija taip pat įtraukiama į vertybinių popierių balansinę vertę.
6 straipsnis
Turto ir įsipareigojimų pripažinimas
Finansinis arba kitas turtas, arba įsipareigojimas atskaitingo subjekto balanse pripažįstamas tik tada, jeigu jis atitinka visas šias sąlygas:
1. |
tikėtina, kad su turtu arba įsipareigojimu susijusią būsimą ekonominę naudą atskaitingasis subjektas ateityje gaus arba perduos; |
2. |
iš esmės visos rizikos ir atlygiai, susiję su turtu arba įsipareigojimu, buvo perduoti atskaitingajam subjektui; |
3. |
galima patikimai įvertinti atskaitingojo subjekto turto kainą arba vertę, arba įsipareigojimo dydį. |
II SKYRIUS
BALANSO STRUKTŪRA IR VERTINIMO TAISYKLĖS
7 straipsnis
Balanso struktūra
ECB ir nacionalinių centrinių bankų balansai Eurosistemos finansinės atskaitomybės tikslais sudaromi pagal IV priede nustatytą struktūrą.
8 straipsnis
Atidėjiniai užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms
Tinkamai atsižvelgdamas į nacionalinių centrinių bankų veiklos pobūdį, NCB savo balanse gali sudaryti atidėjinius užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms. NCB sprendžia dėl atidėjinių dydžio ir panaudojimo remdamasis pagrįstai įvertinta NCB prisiimta rizika.
9 straipsnis
Balanso vertinimo taisyklės
1. Jeigu IV priede nenurodyta kitaip, balanso straipsniai vertinami einamaisiais rinkos kursais ir kainomis.
2. Auksas, užsienio valiutos priemonės, vertybiniai popieriai (išskyrus vertybinius popierius, klasifikuojamus kaip laikomus iki išpirkimo termino, neapyvartinius vertybinius popierius ir pinigų politikos tikslais laikomus vertybinius popierius, apskaitomus amortizuota savikaina), taip pat finansinės priemonės, balansinės ir nebalansinės, perkainojami pagal vidutinius rinkos kursus ir kainas ketvirčio perkainojimo dieną. Tai nekliudo atskaitingiems subjektams vidiniais tikslais savo portfelius perkainoti dažniau su sąlyga, kad per ketvirtį balansų straipsnius jie parodo tik sandorio verte.
3. Neskiriami aukso kainos ir valiutos perkainojimo skirtumai, tačiau bendras aukso perkainojimo skirtumas apskaitomas remiantis nustatyto aukso svorio vieneto kaina eurais, apskaičiuota pagal euro ir JAV dolerio keitimo kursą ketvirčio perkainojimo dieną. Užsienio valiuta, įskaitant balansinius ir nebalansinius sandorius, atskirai perkainojama pagal kiekvieną užsienio valiutą. Taikant šį straipsnį, turimos specialiosios skolinimosi teisės (SST), įskaitant paskirtąsias individualias užsienio valiutos pozicijas, kurios sudaro SST krepšelį, laikomos viena pozicija. Vertybiniai popieriai atskirai perkainojami pagal kiekvieną kodą, t. y. tą patį tarptautinį vertybinių popierių identifikavimo numerį / rūšį, o susiję pasirinkimo sandoriai vertinimo tikslais neatskiriami. Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai arba vertybiniai popieriai, įtraukti į straipsnius „Kitas finansinis turtas“ arba „Kita“, laikomi atskira pozicija.
4. Perkainojimo įrašai kito ketvirčio pabaigoje anuliuojami, išskyrus nerealizuotuosius nuostolius, kurie metų pabaigoje įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą; ketvirčio eigoje visi sandoriai ataskaitose įrašomi sandorio kainomis ir kursais.
5. Pinigų politikos tikslais laikomi apyvartiniai vertybiniai popieriai laikomi atskira pozicija ir vertinami pagal rinkos kainą arba amortizuota savikaina (sumažintą vertės sumažėjimu), atsižvelgiant į pinigų politikos reikalavimus.
6. Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos, laikomi atskira pozicija, ir vertinami amortizuota savikaina (sumažintą vertės sumažėjimu). Tokia pat tvarka taikoma neapyvartiniams vertybiniams popieriams. Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino ir neapyvartiniai vertybiniai popieriai, gali būti parduoti terminui nepasibaigus, kai įvyksta bet kuris iš šių įvykių:
a) |
jei parduodamas kiekis laikomas nereikšmingu lyginant su visu iki išpirkimo termino laikomų vertybinių popierių portfelio dydžiu; |
b) |
jei vertybiniai popieriai parduodami per vieną mėnesį iki išpirkimo termino datos; |
c) |
išimtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, žymiai pablogėjus emitento kreditingumui. |
10 straipsnis
Grįžtamieji sandoriai
1. Grįžtamasis sandoris, sudarytas pagal atpirkimo sandorį, apskaitoje parodomas kaip gautas įkeitimu užtikrintas kitos sandorio šalies indėlis balanso įsipareigojimų dalyje, o straipsnis, kuris buvo pateiktas kaip įkaitas, ir toliau lieka balanso turto dalyje. Parduotus vertybinius popierius, kurie pagal atpirkimo sandorius turi būti atpirkti atgal, atpirkti turintis atskaitingasis subjektas ir toliau laiko turtu, priklausančiu tam pačiam portfeliui, iš kurio jie buvo parduoti.
2. Grįžtamasis sandoris, sudarytas pagal atvirkštinį atpirkimo sandorį, apskaitant paskolos sumą parodomas balanso turto dalyje kaip banko suteikta įkeitimu užtikrinta paskola. Pagal atvirkštinius atpirkimo sandorius įsigyti vertybiniai popieriai nėra perkainojami, o lėšas skolinantis atskaitingasis subjektas dėl to susidarančio pelno arba nuostolio negali įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą.
3. Vertybinių popierių skolinimo sandorių atveju vertybiniai popieriai išlieka skolintojo balanse. Vertybinių popierių skolinimo sandoriai, kai įkaitas teikiamas grynaisiais pinigais, apskaitomi tokiu pat būdu kaip ir atpirkimo operacijos. Vertybinių popierių skolinimo sandoriai, kai įkaitas teikiamas vertybiniais popieriais, įrašomi į balansą tik jei grynieji pinigai:
a) |
pateikiami kaip atsiskaitymo proceso dalis ir |
b) |
lieka skolintojo arba skolininko sąskaitoje. |
Gavėjas parodo įsipareigojimą už vertybinių popierių grąžinimą, jeigu per tą laiką vertybiniai popieriai buvo parduoti.
4. Įkeitimu užtikrinti aukso sandoriai laikomi atpirkimo sandoriais. Su šiais įkeitimu užtikrintais sandoriais susiję aukso srautai finansinėse ataskaitose neįrašomi, o skirtumas tarp neatidėliotinos ir išankstinės sandorio kainų į apskaitą įtraukiamas taikant kaupimo principą.
5. Grįžtamieji sandoriai, įskaitant vertybinių popierių skolinimo sandorius, sudaryti pagal automatizuotą vertybinių popierių skolinimo programą, balanse apskaitomi ne rečiau kaip ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, jeigu įkaitas pateikiamas grynaisiais pinigais atitinkamo NCB arba ECB sąskaitoje ir jei šie grynieji pinigai vis dar neinvestuoti.
11 straipsnis
Apyvartinės nuosavybės priemonės
1. Šis straipsnis taikomas apyvartinių nuosavybės priemonių, t. y. nuosavybės akcijų arba nuosavybės fondų, apskaitai, nepriklausomai nuo to, ar sandoriai sudaryti tiesiogiai paties atskaitingojo subjekto, ar per jo tarpininką, išskyrus veiklą dėl pensijų fondų, dalyvavimo teises, investavimą į dukterines ar kontroliuojamas bendroves.
2. Nuosavybės priemonės užsienio valiuta ir parodytos straipsnyje „kitas turtas“ neįtraukiamos į bendrąją valiutos poziciją, bet įskaičiuojamos į atskirą valiutos poziciją. Susijęs užsienio valiutos prieaugis ir nuostolis gali būti apskaičiuojamas taikant grynojo vidurkinio kurso metodą arba vidurkinio kurso metodą.
3. Nuosavybės portfeliai perkainojami pagal 9 straipsnio 3 dalį. Perkainojimas atliekamas atskirai pagal kiekvieną priemonę. Nuosavybės fondai perkainojami taikant grynąjį metodą, o ne pagal atskiras akcijas. Negalima atlikti skirtingų nuosavybės akcijų arba skirtingų nuosavybės fondų perkainojimo rezultatų tarpusavio užskaitos.
4. Sandoriai balanse įrašomi sandorio kaina.
5. Tarpininkams sumokėti komisiniai gali būti apskaitomi kaip sandorio išlaidos, įtraukiamos į turto įsigijimo vertę, arba kaip išlaidos pelno (nuostolio) ataskaitoje.
6. Nupirktų dividendų suma įtraukiama į nuosavybės priemonės įsigijimo vertę. Iki dividendų gavimo nupirktų dividendų suma gali būti parodoma kaip atskiras straipsnis.
7. Su dividendais susijusios sukauptos sumos nėra įtraukiamos į apskaitą periodo pabaigoje, kadangi jos jau yra atspindėtos nuosavybės priemonių rinkos kainoje, išskyrus priemones, kurių kaina nurodyta be teisės gauti dividendus.
8. Teisių į nuosavybės priemones suteikimas parodomas kaip atskiras turtas, jas suteikus. Įsigijimo vertė apskaičiuojama atsižvelgiant į esamą vidurkinę nuosavybės kainą, naujų įsigijimų iš anksto nustatytą kainą ir proporciją tarp esamų ir naujų nuosavybės priemonių. Galima alternatyva: teisės kainą galima nustatyti atsižvelgiant į šios teisės vertę rinkoje, esamą vidurkinę nuosavybės priemonės kainą ir nuosavybės priemonės rinkos kainą iki teisės į šią priemonę suteikimo.
12 straipsnis
Apsidraudimas nuo vertybinių popierių palūkanų normos rizikos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis
1. Apsidraudimas nuo vertybinių popierių palūkanų normos rizikos išvestine finansine priemone atliekamas sukuriant tokią išvestinę priemonę, kad garantuojamų vertybinių popierių tikrosios vertės pokytis būtų įskaitytas į tikėtiną jos tikrosios vertės pokytį, kylantį dėl besikeičiančių palūkanų normų.
2. Nuo rizikos apdraustos priemonės ir rizikos draudimo priemonės yra pripažįstamos ir traktuojamos pagal šiose gairėse nustatytas bendrąsias nuostatas, vertinimo taisykles, pajamų pripažinimo ir konkrečioms priemonėms taikomus reikalavimus.
3. Nukrypstant nuo 3 straipsnio 2 dalies, 9 straipsnio 4 dalies, 15 straipsnio 1 ir 2 dalies, 16 straipsnio 1 dalies b punkto ir 2 dalies d punkto ir 17 straipsnio 2 dalies, vertinant nuo rizikos apdraustus vertybinius popierius ir apdraudžiančias išvestines priemones alternatyviai gali būti taikomos šios nuostatos:
a) |
vertybiniai popieriai ir išvestinės priemonės perkainojami ir įrašomi balanse jų rinkos vertėmis kiekvieno ketvirčio pabaigoje. Nuo rizikos apdraustų priemonių ir rizikos draudimo priemonių nerealizuotojo prieaugio arba nuotolių grynoji suma vertinama šiuo asimetrišku būdu:
|
b) |
Nuo rizikos apdrausti jau turimi vertybiniai popieriai: jei nuo rizikos apdraustų vertybinių popierių vidurkinė kaina vertybinių popierių apdraudimo nuo rizikos momentu skiriasi nuo jų rinkos kainos, taikomos šios nuostatos:
|
c) |
Rekomenduojama neamortizuotų premijų ir nuolaidų likutį, buvusį apdraudimo nuo rizikos dieną, amortizuoti per likusį nuo rizikos apdraustos priemonės laikotarpį. |
4. Jei draudimo nuo rizikos apskaita nutraukiama, nuo nutraukimo dienos atskaitingojo subjekto apskaitoje esantys vertybiniai popieriai ir išvestinės priemonės pagal šių gairių bendrąsias taisykles vertinami kaip atskiros priemonės.
5. 3 dalyje nurodytos alternatyvios taisyklės gali būti taikomos tik jei yra tenkinamos visos šios sąlygos:
a) |
Apdraudžiant nuo rizikos yra oficialūs dokumentai, parodantys apdraudimo nuo rizikos santykį ir rizikos valdymo tikslą bei apdraudimo nuo rizikos strategiją. Šie dokumentai apima visą šią informaciją: i) kaip draudimo nuo rizikos priemonė naudojamos išvestinės priemonės identifikavimo dokumentas; ii) susijusių nuo rizikos apdraustų vertybinių popierių identifikavimo dokumentas; ir iii) išvestinės priemonės efektyvumo kompensuoti vertybinių popierių tikrosios vertės pokyčius, atsirandančius dėl palūkanų normų rizikos, įvertinimas. |
b) |
Tikėtina, kad draudimas nuo rizikos yra labai efektyvus, ir draudimo nuo rizikos efektyvumą galima patikimai išmatuoti. Turi būti įvertintas būsimas ir buvęs efektyvumas. Rekomenduojama, kad:
|
6. Vertybinių popierių grupės draudimui nuo rizikos taikomos šios nuostatos: vertybiniai popieriai su panašia palūkanų norma gali būti apibendrinti ir gali būti apdrausti nuo rizikos kaip grupė tik tada, jei jie tenkina visas šias sąlygas:
a) |
tai panašios trukmės vertybiniai popieriai; |
b) |
vertybinių popierių grupės būsimo ir buvusio efektyvumo rezultatai yra teigiami; |
c) |
tikėtina, kad kiekvieno grupės vertybinio popieriaus tikrosios vertės pokytis, atsirandantis dėl apdraustos rizikos yra daugmaž proporcingas vertybinių popierių grupės visos tikrosios vertės pokyčiui, atsirandančiam dėl apdraustos rizikos. |
13 straipsnis
Sintetinės priemonės
1. Priemonės, sujungtos tam, kad būtų sudaryta sintetinė priemonė, pripažįstamos ir jų apskaita tvarkoma atskirai nuo kitų priemonių, laikantis šiose gairėse nustatytų bendrųjų nuostatų, vertinimo taisyklių, pajamų pripažinimo ir konkrečioms priemonėms taikomų reikalavimų.
2. Nukrypstant nuo 3 straipsnio b punkto, 9 straipsnio 4 dalies, 15 straipsnio 1 dalies ir 17 straipsnio 2 dalies, sintetinių priemonių vertinimui gali būti taikomos šios alternatyvios taisyklės:
a) |
priemonių, sujungtų tam, kad būtų sudaryta sintetinė priemonė, nerealizuotojo prieaugio ir nuostolio tarpusavio užskaitymas atliekamas metų pabaigoje. Tokiu atveju grynasis nerealizuotasis prieaugis įrašomas į perkainojimo sąskaitą. Grynieji nerealizuotieji nuostoliai įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą, jei jie viršija ankstesnius grynuosius perkainojimo prieaugius, įrašytus į atitinkamą perkainojimo sąskaitą; |
b) |
vertybiniai popieriai, laikomi kaip sintetinės priemonės dalis, yra ne viso šių vertybinių popierių paketo dalis, o atskiro paketo dalis; |
c) |
nerealizuotieji nuostoliai, metų pabaigoje įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, ir atitinkamas nerealizuotasis prieaugis atskirai amortizuojami paskesniais metais. |
3. Jei viena iš sujungtų priemonių baigia galioti, yra parduodama, baigiasi jos trukmė arba ja pasinaudojama, atskaitingasis subjektas toliau nebetaiko 2 dalyje nurodytų alternatyvių taisyklių ir bet koks neamortizuotas vertės prieaugis, kredituotas pelno (nuostolio) ataskaitoje ankstesniais metais, nedelsiant anuliuojamas.
4. 2 dalyje nurodytos alternatyvios taisyklės gali būti taikomos tik jei yra tenkinamos visos šios sąlygos:
a) |
atskiros priemonės yra valdomos kaip viena jungtinė priemonė ir jų pelningumas yra vertinamas kaip vienos jungtinės priemonės, remiantis rizikos valdymo arba investavimo strategija; |
b) |
pradinio pripažinimo metu atskiros priemonės yra suskirstytos ir pažymėtos kaip sintetinė priemonė; |
c) |
taikomos alternatyvios taisyklės panaikina arba žymiai sumažina vertinimo nesuderinamumą (vertinimo neatitikimą), kuris atsirastų, jei būtų taikomos šiose gairėse atskiroms priemonėms nustatytos bendrosios taisyklės; |
d) |
yra oficialūs dokumentai, leidžiantys patikrinti, kad yra tenkinamos a, b ir c punktuose nustatytos sąlygos. |
14 straipsnis
Banknotai
1. Kad būtų įgyvendintas ECBS statuto 49 straipsnis, NCB turimi kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, banknotai apskaitomi ne kaip apyvartoje esantys banknotai, bet kaip vidiniai Eurosistemos likučiai. Kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, banknotų tvarkymo procedūra yra tokia:
a) |
NCB, gaunantis kito NCB išleistus euro zonos nacionalinės valiutos vienetais išreikštus banknotus, kiekvieną dieną informuoja emisijos NCB apie keitimui pateiktų banknotų vertę, išskyrus jeigu konkrečios dienos apimtis yra maža. Emisiją atlikęs NCB išduoda atitinkamą mokėjimą gaunančiam NCB per TARGET2 sistemą; ir |
b) |
gavus pirmiau minėtą pranešimą, emisijos NCB apskaitoje patikslinami straipsnio „Banknotai apyvartoje“ duomenys. |
2. Nacionalinių centrinių bankų balansų straipsnio „Banknotai apyvartoje“ sumą sudaro trys sudedamosios dalys:
a) |
netikslinta eurų banknotų apyvartoje vertė, įskaitant grynųjų pinigų keitimo metais banknotus nacionalinės euro zonos valiutos vienetais eurą įsivedančiam NCB, kuri apskaičiuojama pagal vieną iš šių dviejų metodų:
Kai:
|
b) |
atimama nepatenkintų pretenzijų IPI banko, vykdančio Išplėstinės pasaugos inventorizacijos (IPI) programą, suma, jei perleidžiama su IPI programa susijusių banknotų nuosavybės teisė; |
c) |
pridedama arba atimama patikslinimų suma, gauta pritaikius banknotų paskirstymo raktą. |
III SKYRIUS
PAJAMŲ PRIPAŽINIMAS
15 straipsnis
Pajamų pripažinimas
1. Pajamų pripažinimui taikomos šios taisyklės:
a) |
realizuotosios pajamos ir realizuotosios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą; |
b) |
nerealizuotasis prieaugis nepripažįstamas pajamomis, tačiau įtraukiamas tiesiogiai į perkainojimo sąskaitas; |
c) |
metų pabaigoje nerealizuotieji nuostoliai įtraukiami į pelno (nuostolių) ataskaitą, jei jie viršija ankstesnius perkainojimo prieaugius, įrašytus į atitinkamą perkainojimo sąskaitą; |
d) |
nerealizuotieji nuostoliai, įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, negali būti kompensuojami paskesniais metais susidariusiu nauju nerealizuotuoju prieaugiu; |
e) |
nerealizuotasis nuostolis, patirtas dėl vertybinio popieriaus, valiutos ar aukso pozicijos perkainojimo, negali būti padengiamas kitų vertybinių popierių, kitos valiutos ar aukso nerealizuotuoju prieaugiu; |
f) |
metų pabaigoje nuostoliai dėl vertės sumažėjimo įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą ir neanuliuojami paskesniais metais, nebent vertės sumažėjimas sumažėja ir šis sumažėjimas gali būti susietas su stebimu įvykiu, kuris įvyko po to, kai vertės sumažėjimas buvo apskaitytas pirmą kartą. |
2. Išleistų į apyvartą ir įsigytų vertybinių popierių premija arba nuolaida apskaičiuojama ir apskaitoje parodoma kaip palūkanų pajamų dalis bei amortizuojama per likusį sutartinį laikotarpį iki vertybinių popierių išpirkimo taikant tiesinį metodą arba vidaus grąžos normos (IRR) (angl. internal rate of return, IRR) metodą. IRR metodas yra privalomas diskontuotų vertybinių popierių atžvilgiu, kai nuo šių vertybinių popierių įsigijimo iki jų išpirkimo yra daugiau nei vieneri metai.
3. Sukauptos sumos, susijusios su finansiniu turtu ir įsipareigojimais, pvz. mokėtinos palūkanos ir amortizuotos premijos ir (arba) nuolaidos užsienio valiuta, apskaičiuojamos ir įrašomos sąskaitose kiekvieną dieną, remiantis naujausiais turimais kursais. Sukauptos sumos, susijusios su finansiniu turtu ir įsipareigojimais eurais, apskaičiuojamos ir įrašomos sąskaitose ne rečiau kaip kas ketvirtį. Sukauptos sumos kituose straipsniuose apskaičiuojamos ir įrašomos sąskaitose ne rečiau kaip kartą per metus.
4. Nepriklausomai nuo sukauptų sumų apskaičiavimo dažnumo, tačiau atsižvelgiant į išimtis, nustatytas 5 straipsnio 4 dalyje, atskaitingi subjektai duomenis ketvirčio metu teikia sandorio verte.
5. Sukauptos sumos užsienio valiuta perskaičiuojamos pagal įrašymo dienos valiutų kursus ir turi įtakos valiutos pozicijai.
6. Paprastai per metus sukauptų sumų apskaičiavimui galima taikyti vietos praktiką (t. y. galima skaičiuoti iki ketvirčio paskutinės darbo dienos arba paskutinės kalendorinės dienos). Tačiau metų pabaigoje privaloma ataskaitinė diena yra gruodžio 31 d.
7. Valiutos pardavimai, dėl kurių keičiasi konkrečios valiutos pozicija, gali lemti realizuotus užsienio valiutos prieaugius ar nuostolius.
16 straipsnis
Sandorių kaina
1. Sandorių kainai taikomos šios bendrosios taisyklės:
a) |
vidurkinės kainos metodas taikomas aukso, užsienio valiutos priemonių ir vertybinių popierių kasdienėje apskaitoje apskaičiuojant parduotų priemonių įsigijimo vertę, atsižvelgiant į keitimo kurso ir (arba) kainų svyravimus; |
b) |
turto arba įsipareigojimų vidurkinė kaina sumažinama arba padidinama nerealizuotojo nuostolio suma, kuri metų pabaigoje įtraukiama į pelno (nuostolio) ataskaitą; |
c) |
įsigyjant vertybinius popierius su atkarpa, nupirktos atkarpos pajamų suma apskaitoje parodoma kaip atskiras straipsnis. Įsigyjant vertybinius popierius užsienio valiuta, nupirkta atkarpos išmokos suma įtraukiama į šios valiutos poziciją, tačiau ši suma nedaro įtakos vertybinio popieriaus vidurkinei kainai ar valiutos vidurkiniam kursui. |
2. Vertybiniams popieriams taikomos šios specialios taisyklės:
a) |
sandoriai apskaitoje įrašomi sandorio kaina ir į finansines sąskaitas įrašomi švaria kaina; |
b) |
atlygiai už saugojimo ir tvarkymo paslaugas, mokesčiai už einamąsias sąskaitas ir kitos netiesioginės išlaidos neįskaitomi į sandorio kainą ir turi būti įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje. Šios išlaidos neįtraukiamos į atitinkamo turto vidurkinę kainą; |
c) |
pajamos apskaitoje įrašomos bendra suma kartu su gražintinomis sumomis ir kitais mokesčiais, kurie apskaitomi atskirai; |
d) |
skaičiuojant vertybinio popieriaus vidutinę įsigijimo kainą: i) visi dienos pirkimai pagal jų įsigijimo kainą pridedami prie praėjusios dienos pozicijos, taip apskaičiuojama nauja svertinė vidurkinė kaina, prieš pridedant tos pačios dienos pardavimus, arba ii) skaičiuojant patikslintą vidurkinę kainą, gali būti naudojami atskiri vertybinių popierių pirkimai ir pardavimai ta tvarka, kuria jie vyko dienos metu. |
3. Auksui ir užsienio valiutai taikomos šios specialios taisyklės:
a) |
sandoriai užsienio valiuta, nedarantys poveikio šios valiutos pozicijai, perskaičiuojami į eurus taikant sutarties arba atsiskaitymo dienos keitimo kursą, ir nedaro poveikio šios pozicijos įsigijimo vertei; |
b) |
sandoriai užsienio valiuta, kurie daro poveikį šios valiutos pozicijai, perskaičiuojami į eurus taikant sutarties dienos keitimo kursą; |
c) |
laikoma, kad pagrindinių sumų sumokėjimas pagal grįžtamuosius vertybinių popierių sandorius užsienio valiuta ar auksu nedaro poveikio tos valiutos ar aukso pozicijai; |
d) |
faktiniai pinigų gavimai ir mokėjimai perskaičiuojami atsiskaitymo dienos keitimo kursu; |
e) |
ilgosios pozicijos atveju, nustatant naują svertinį vidurkinį kursą, dienos valiutos ir aukso grynieji įsigijimai tos dienos atskirų valiutų ir aukso vidurkine įsigijimo verte pridedami prie praėjusios dienos atitinkamų pozicijų. Grynųjų pardavimų atveju, realizuotosios pajamos arba išlaidos apskaičiuojamos atsižvelgiant į praėjusios dienos atitinkamos valiutos arba aukso grynosios pozicijos vidurkinį kursą arba kainą ir šis vidurkinis kursas arba kaina išlieka nepakitę. Dėl vidurkinių dienos pirkimų ir pardavimų kursų arba aukso kainų skirtumų taip pat gaunamos realizuotosios pajamos arba išlaidos. Jeigu užsienio valiutos arba aukso pozicija yra neigiama, pirmiau minėtas metodas taikomas atvirkštine tvarka. Todėl įsipareigojimų pozicijos vidurkinei kainai įtaką daro grynieji pardavimai, o grynieji įsigijimai sumažina poziciją tuo metu taikoma svertine vidurkine kaina ir tampa realizuotomis pajamomis arba išlaidomis; |
f) |
išlaidos, susijusios su užsienio valiutų sandoriais, ir kitos bendrosios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą. |
IV SKYRIUS
NEBALANSINIŲ PRIEMONIŲ APSKAITOS TAISYKLĖS
17 straipsnis
Bendrosios taisyklės
1. Išankstiniai užsienio valiutos keitimo sandoriai, valiutos apsikeitimo sandorių išankstinės dalys ir kitos valiutos priemonės, pagal kurias viena valiuta keičiama į kitą tam tikrą būsimą dieną, įtraukiami į grynąsias užsienio valiutos pozicijas, kad būtų apskaičiuoti vidurkiniai kursai ir su sandoriais užsienio valiuta susijusios pajamos ir išlaidos.
2. Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai, būsimieji sandoriai, palūkanų normų išankstiniai sandoriai, kitos palūkanų normų priemonės ir pasirinkimo sandoriai, išskyrus su vertybiniais popieriais susijusius pasirinkimo sandorius, apskaitomi ir perkainojami atskirai pagal kiekvieną priemonę. Šios priemonės apskaitomos atskirai nuo balansinių straipsnių.
3. Iš nebalansinių priemonių gautos pajamos ir išlaidos apskaitoje pripažįstamos ir traktuojamos panašiai kaip ir balansinės priemonės.
18 straipsnis
Išankstiniai valiutų keitimo sandoriai
1. Pagal išankstinius sandorius nupirkta ir parduota valiuta pripažįstama nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos taikant išankstinio sandorio neatidėliotiną kursą. Pagal pardavimo sandorius realizuotosios pajamos ir išlaidos apskaičiuojamos taikant valiutos pozicijos vidurkinį kursą sandorio dieną laikantis kasdienės pirkimų ir pardavimų tarpusavio užskaitymo procedūros.
2. Neatidėliotino ir išankstinio kursų skirtumas traktuojamas kaip kaupimo pagrindu gautinos arba mokėtinos palūkanos.
3. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami.
4. Valiutos pozicijai daro poveikį išankstiniai sandoriai nuo sandorio sudarymo dienos, taikant neatidėliotiną kursą.
5. Išankstinių sandorių pozicijos vertinamos bendrai su tos pačios valiutos neatidėliotina pozicija, tarpusavyje padengiant visus skirtumus, galinčius susidaryti šioje tos pačios valiutos pozicijoje. Grynasis nuostolio likutis, kai jis yra didesnis už ankstesnį perkainojimo sąskaitoje parodomą nerealizuotąjį prieaugį, debetuojamas į pelno (nuostolių) ataskaitą. Grynasis prieaugio likutis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą.
19 straipsnis
Valiutų apsikeitimo sandoriai
1. Išankstiniai ir neatidėliotini pirkimai ir pardavimai pripažįstami balansinėse sąskaitose atitinkamą atsiskaitymo dieną.
2. Išankstiniai ir neatidėliotini pirkimai ir pardavimai pripažįstami nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos, taikant sandorių neatidėliotiną kursą.
3. Pardavimo sandoriai pripažįstami sandorio neatidėliotinu kursu. Todėl negali būti prieaugių ir nuostolių.
4. Neatidėliotino ir išankstinio kurso skirtumas traktuojamas kaip mokėtinos arba gautinos palūkanos, kurios kaupiamos ir pirkimų, ir pardavimų atvejais.
5. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami.
6. Užsienio valiutos pozicija keičiasi tik dėl sukauptų sumų užsienio valiuta.
7. Išankstinių sandorių pozicija vertinama bendrai su susijusia neatidėliotina pozicija.
20 straipsnis
Ateities sandoriai
1. Ateities sandoriai apskaitomi nebalansinėse sąskaitose sandorio sudarymo dieną.
2. Pinigais sumokėta garantinė įmoka apskaitoje parodoma kaip atskiras turtas. Vertybiniais popieriais pateikta garantinė įmoka balanse neparodoma.
3. Kasdienis kintamosios maržos vertės pokytis įtraukiamas į pelno (nuostolio) ataskaitą ir daro poveikį valiutos pozicijai. Ta pati tvarka taikoma atviros pozicijos uždarymo dieną, nepriklausomai nuo to, ar įvyksta pateikimas pagal šį sandorį. Jei pateikimas įvyksta, pirkimas arba pardavimas apskaitoje parodomas taikant rinkos kainą.
4. Atlygiai įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje.
21 straipsnis
Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai
1. Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai įrašomi nebalansinėse sąskaitose sandorio sudarymo dieną.
2. Einamuoju laikotarpiu gautos ar sumokėtos palūkanos įrašomos vadovaujantis kaupimo principu. Mokėjimai gali būti atliekami grynąja verte pagal kiekvieną palūkanų normų apsikeitimo sandorį, bet duomenys apie sukauptas palūkanų pajamas ir išlaidas turi būti pateikiami bendrąja verte.
3. Atlygiai įrašomi pelno (nuostolių) ataskaitoje.
4. Palūkanų normų apsikeitimo sandoris, kuriam nėra taikoma pagrindinės sandorio šalies tarpuskaita, perkainojamas ir, jei reikia, perskaičiuojamas į eurus valiutos neatidėliotinu kursu. Rekomenduojama, kad nerealizuotieji nuostoliai, metų pabaigoje įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, būtų amortizuoti paskesniais metais, kad išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių atveju amortizacija prasidėtų nuo sandorio įvertinimo dienos ir kad amortizavimas būtų tiesinis. Nerealizuotasis perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą.
5. Palūkanų normų apsikeitimo sandorių, kuriems taikoma pagrindinės sandorio šalies tarpuskaita, atveju:
a) |
pinigais sumokėta garantinė įmoka apskaitoje parodoma kaip atskiras turtas. Vertybiniais popieriais pateikta garantinė įmoka balanse neparodoma. |
b) |
kasdieniai kintamosios maržos vertės pokyčiai įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje ir daro poveikį valiutos pozicijai; |
c) |
sukauptų palūkanų sudėtinė dalis atskiriama nuo gauto rezultato ir pelno (nuostolio) ataskaitoje parodoma bendrąja verte. |
22 straipsnis
Išankstiniai palūkanų normų sandoriai
1. Išankstiniai palūkanų normų sandoriai įrašomi nebalansinėse sąskaitose sandorio sudarymo dieną.
2. Vienos sandorio šalies kitai šaliai atsiskaitymo dieną mokamas kompensacinis mokėjimas, kuris įrašomas į pajamų ir išlaidų ataskaitą atsiskaitymo dieną. Šiems mokėjimams netaikomas kaupimo principas.
3. Jeigu sudaromi išankstiniai palūkanų normų sandoriai užsienio valiuta, kompensacinis mokėjimas daro įtaką valiutos pozicijai. Kompensacinio mokėjimo suma perskaičiuojama į eurus neatidėliotinu kursu atsiskaitymo dieną.
4. Visi išankstiniai palūkanų normų sandoriai turi būti vertinami individualiai ir, jei reikia, perskaičiuojami į eurus valiutos neatidėliotinu kursu. Metų pabaigoje nerealizuotieji nuostoliai įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje ir jie negali būti kompensuojami paskesniais metais nerealizuotuoju prieaugiu, nebent sandoris dėl priemonės nutraukiamas arba baigiasi jo galiojimo terminas. Nerealizuotasis perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą.
5. Atlygiai įrašomi pelno (nuostolių) ataskaitoje.
23 straipsnis
Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai
Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai apskaitoje įrašomi vadovaujantis vienu iš šių dviejų metodų:
1. |
A metodas:
|
2. |
B metodas:
|
24 straipsnis
Pasirinkimo sandoriai
1. Pasirinkimo sandoriai pripažįstami nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki įvykdymo arba pasibaigimo dienos iš anksto nustatyta pagrindinės priemonės kaina.
2. Premijos užsienio valiuta perskaičiuojamos į eurus sutarties sudarymo arba atsiskaitymo dienos keitimo kursu. Sumokėta premija pripažįstama atskiru turtu, o gauta premija pripažįstama atskiru įsipareigojimu.
3. Jeigu pasinaudojama pasirinkimo galimybe, pagrindinė priemonė parodoma balanse iš anksto nustatyta kaina, pridėjus arba atėmus pradinę premijos vertę. Pradinė pasirinkimo sandorio premijos suma patikslinama atsižvelgiant į nerealizuotus nuostolius, metų pabaigoje įtrauktus į pelno (nuostolio) ataskaitą.
4. Jeigu nepasinaudojama pasirinkimo galimybe, pasirinkimo sandorio premijos suma, patikslinta pagal praėjusių metų nerealizuotuosius nuostolius, įtraukiama į pelno (nuostolio) ataskaitą, perskaičiavus galutinės dienos keitimo kursu.
5. Valiutos pozicijai daro poveikį kasdienis ateities pasirinkimo sandorių kintamosios maržos vertės pokytis, metų pabaigos pasirinkimo sandorio premijos nurašymai, pagrindinė sandorio sudarymo arba vykdymo diena, arba, pasibaigimo dieną, pasirinkimo sandorio premija. Kasdienis kintamosios maržos vertės pokytis įtraukiamas į pelno (nuostolio) ataskaitą.
6. Kiekvienas pasirinkimo sandoris perkainojamas atskirai, išskyrus vertybinių popierių įterptąsias pasirinkimo galimybes. Nerealizuotieji nuostoliai, įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, nekompensuojami paskesniais metais susidariusiu nerealizuotuoju prieaugiu. Nerealizuotasis perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą. Nerealizuotųjų nuostolių viename pasirinkimo sandoryje ir nerealizuotųjų prieaugių kitame pasirinkimo sandoryje tarpusavio užskaitymas neleidžiamas.
7. Taikant 6 dalį, rinkos vertės yra kotiruojamos kainos, kai tokias kainas galima gauti iš biržos, prekybos agento, tarpininko ar panašaus subjekto. Kai kotiruojamų kainų nėra, rinkos vertė nustatoma naudojant vertinimo metodą. Šis vertinimo metodas laikui bėgant naudojamas nuosekliai ir yra įmanoma parodyti, kad jis teikia patikimus kainų įvertinimus, kurie būtų gaunami realiuose rinkos sandoriuose.
8. Atlygiai įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje.
V SKYRIUS
ATASKAITŲ TEIKIMO REIKALAVIMAI
25 straipsnis
Ataskaitų formos
1. Remdamiesi šiomis Gairėmis, nacionaliniai centriniai bankai teikia duomenis ECB Eurosistemos finansinės atskaitomybės tikslais.
2. Eurosistemos ataskaitų formos apima visus straipsnius, nurodytus IV priede. IV priede taip pat nurodomas straipsnių, kurie turi būti įtraukiami į skirtingas balanso ataskaitas, turinys.
3. Kitų skelbiamų finansinių ataskaitų formos atitinka visus šiuos priedus:
a) |
V priedas: pasibaigus ketvirčiui skelbiama Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita; |
b) |
VI priedas: ketvirčio metu skelbiama Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita; |
c) |
VII priedas: konsoliduotas Eurosistemos metinis balansas. |
VI SKYRIUS
SKELBIAMAS METINIS BALANSAS BEI PELNO (NUOSTOLIO) ATASKAITA
26 straipsnis
Skelbiamas metinis balansas ir pelno (nuostolio) ataskaita
Rekomenduojama, kad nacionaliniai centriniai bankai skelbiamiems metiniam balansui ir pelno (nuostolio) ataskaitai rengti naudotų VIII ir IX priedus.
VII SKYRIUS
KONSOLIDAVIMO TAISYKLĖS
27 straipsnis
Bendrosios konsolidavimo taisyklės
1. Eurosistemos konsoliduotame balanse įtraukiami visi ECB ir nacionalinių centrinių bankų balansų straipsniai.
2. Konsoliduojant finansines ataskaitas, laikomasi nuoseklumo principo. Visos Eurosistemos finansinės ataskaitos sudaromos panašiu principu, taikant tuos pačius konsolidavimo metodus ir procesus.
3. ECB rengia Eurosistemos konsoliduotus balansus. Šie balansai rengiami paisant Eurosistemos vieningų atskaitomybės principų ir metodų, pagal laiko terminus sutampančių finansinių laikotarpių ir dėl vidinių Eurosistemos sandorių ir pozicijų atsirandančių konsolidavimo patikslinimų poreikių ir atsižvelgiant į visus Eurosistemos sudėties pokyčius.
4. Konsolidavimo tikslais visi atskiri balanso straipsniai, išskyrus NCB ir ECB vidinius Eurosistemos likučius, agreguojami.
5. Konsoliduojant nacionalinių centrinių bankų ir ECB sąskaitų likučiai su trečiosiomis šalimis įrašomi bendrąja verte.
6. Vidiniai Eurosistemos likučiai ECB ir nacionalinių centrinių bankų balansuose pateikiami pagal IV priedą.
VIII SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
28 straipsnis
Taisyklių kūrimas, taikymas ir aiškinimas
1. ECBS apskaitos ir piniginių pajamų komitetas per Vykdomąją valdybą informuoja Valdančiąją tarybą ECBS apskaitos ir finansinės atskaitomybės taisyklių kūrimo, taikymo ir įgyvendinimo klausimais.
2. Aiškinant šias gaires atsižvelgiama į parengiamąjį darbą, pagal Sąjungos teisę suderintus apskaitos principus ir į visuotinai pripažintus apskaitos standartus.
29 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio taisyklės
1. Nacionaliniai centriniai bankai perkainoja visą finansinį turtą ir įsipareigojimus tą dieną, kurią jie tampa Eurosistemos nariais. Nerealizuotasis prieaugis, atsiradęs prieš arba tą dieną, atskiriamas nuo bet kokio nerealizuotojo perkainojimo prieaugio, kuris gali atsirasti vėliau, ir lieka nacionaliniuose centriniuose bankuose. Rinkos kainos ir kursai, kuriuos nacionaliniai centriniai bankai taiko pradiniame balanse dalyvavimo Eurosistemoje pradžioje, laikomi šių nacionalinių centrinių bankų turto ir įsipareigojimų vidurkine kaina.
2. Rekomenduojama, kad nerealizuotasis prieaugis, susidaręs prieš NCB narystę Eurosistemoje arba jos pradžioje, nebūtų laikomas skirstytinu pereinamojo laikotarpio metu ir kad jis būtų pripažintas realizuotinu ar skirstytinu tik tų operacijų, kurios įvykdytos po įstojimo į Eurosistemą, atžvilgiu.
3. Užsienio valiuta, auksas bei kainų prieaugiai ir nuostoliai, atsirandantys dėl turto pervedimo iš nacionalinių centrinių bankų į ECB, laikomi realizuotais.
4. Šis straipsnis nepažeidžia jokio pagal ECBS statuto 30 straipsnį priimto sprendimo.
30 straipsnis
Panaikinimas
1. Gairės ECB/2010/20 panaikinamos nuo 2016 m. gruodžio 31 d.
2. Nuorodos į panaikintas gaires laikomos nuorodomis į šias gaires ir skaitomos pagal XI priedo atitikties lentelę.
31 straipsnis
Įsigaliojimas ir įgyvendinimas
1. Šios gairės įsigalioja dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.
2. Valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai šių gairių laikosi nuo 2016 m. gruodžio 31 d.
32 straipsnis
Adresatai
Šios gairės taikomos visiems Eurosistemos centriniams bankams.
Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. lapkričio 3 d.
ECB valdančiosios tarybos vardu
ECB Pirmininkas
Mario DRAGHI
(1) 2010 m. lapkričio 11 d. Gairės ECB/2010/20 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (OL L 35, 2011 2 9, p. 31).
(2) 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimas ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (OL L 35, 2011 2 9, p. 26).
(3) 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).
I PRIEDAS
EUROSISTEMOS FINANSINĖS ATASKAITOS
Ataskaitos tipas |
Vidaus / skelbiama |
Ataskaitos teisinis pagrindas |
Ataskaitos tikslas |
||
|
Vidaus |
Nėra |
Daugiausia likvidumo valdymo tikslais įgyvendinant ECBS statuto 12 straipsnio 1 dalį. Dalis dienos finansinės ataskaitos duomenų naudojami pinigų politikos pajamoms apskaičiuoti. |
||
|
Vidaus |
Nėra |
Jos pagrindu sudaroma konsoliduota Eurosistemos savaitės finansinė ataskaita |
||
|
Skelbiama |
ECBS statuto 15 straipsnio 2 dalis |
Konsoliduota finansinė ataskaita, skirta pinigų ir ekonominei analizei. Konsoliduotai Eurosistemos savaitės finansinei ataskaitai sudaryti naudojama ataskaitinės dienos finansinė ataskaita. |
||
|
Skelbiama |
Nėra |
Eurosistemos atskaitomybės ir skaidrumo stiprinimas leidžiant lengvai susipažinti su informacija apie atskirų Eurosistemos centrinių bankų turtą ir įsipareigojimus. Suderintai teikiama informacija apie decentralizuotą ECB bendrą pinigų politikos įgyvendinimą, taip pat apie Eurosistemos centrinių bankų ne pinigų politikos finansinę veiklą. |
||
|
Skelbiama ir vidaus (1) |
Statistikos reglamentai, pagal kuriuos PFI turi pateikti duomenis |
Statistinė analizė |
||
|
Skelbiama |
ECBS statuto 26 straipsnio 3 dalis |
Konsoliduotas balansas analizės ir veiklos tikslais |
(1) Mėnesio duomenys įtraukiami į skelbiamus konsoliduotus statistinius duomenis, reikalaujamus iš Sąjungos pinigų finansinių institucijų (PFI). Be to, kaip PFI, centriniai bankai taip pat kas ketvirtį turi teikti išsamesnę informaciją, nei nurodoma mėnesio duomenyse.
II PRIEDAS
ŽODYNĖLIS
— Amortizacija (amortisation) : sistemingas premijos arba nuolaidos ar turto vertės sąskaitose mažinimas per tam tikrą laikotarpį.
— Apsidraudimas nuo rizikos (hedging) : finansinio arba kitokio turto ir įsipareigojimų rizikos tarpuskaitos procesas tokiu būdu, kuris sumažintų neigiamų kainų, palūkanų normų arba valiutų kursų pokyčių bendras pasekmes.
— Ateities pasirinkimo sandoris (futures-style option) : biržinis pasirinkimo sandoris, kurio kintamoji marža apmokama ar gaunama kas dieną.
— Ateities sandoris (futures contract) : išankstinis sandoris, kuriuo prekiaujama biržoje. Pagal tokį sandorį, sutarties dieną susitariama ateityje už nustatytą kainą pirkti arba parduoti susijusią priemonę. Dažniausiai faktinis perdavimas neįvyksta, nes sandorio galiojimas baigiasi iki sutarto termino.
— Atidėjiniai (provisions) : sumos, kurios atidedamos iki pelno ar nuostolio apskaičiavimo siekiant apsidrausti nuo bet kurių žinomų arba numatomų, įsipareigojimų ar rizikos, kurių kainos negalima tiksliai apskaičiuoti (žr. „Rezervai“). Atidėjinių ateities įsipareigojimams ir rizikoms negalima panaudoti turto vertei tikslinti.
— Atidėtas portfelis (earmarked portfolio) : atidėtos investicijos, laikomos balanso turto pusėje kaip atitinkamos lėšos, susidedančios iš skolos vertybinių popierių, nuosavybės priemonių, terminuotųjų indėlių ir einamųjų sąskaitų, dalyvavimo kapitale ir (ar) investicijų dukterinėse bendrovėse. Jis atitinka tokį pat straipsnį balanso įsipareigojimų pusėje, nepriklausomai nuo to, ar yra teisinių, statutinių ar kitokių apribojimų.
— Atpirkimo sandoris (repurchase agreement (repo)) : susitarimas ekonominiu tikslu skolintis pinigų, už kuriuos turtas (įprastai – pastovias pajamas teikiantys vertybiniai popieriai) parduodamas pirkėjui ir pardavėjas neišlaiko nuosavybės teisės, tačiau tuo pačiu metu įgyja teisę ir prisiima įsipareigojimą ateityje nustatytu laiku arba pagal pareikalavimą atpirkti lygiavertį turtą už nustatytą kainą.
— Atsiskaitymas (settlement) : veiksmas, kuriuo įvykdomi įsipareigojimai pervesti lėšas arba turtą tarp dviejų ar daugiau šalių. Atliekant vidines Eurosistemos operacijas, atsiskaitymas reiškia grynųjų likučių, susijusių su Eurosistemos vidaus operacijomis, panaikinimą ir reikalauja turto pervedimo.
— Atsiskaitymo diena (settlement date) : diena, kai atitinkama atsiskaitymo įstaiga savo apskaitoje užregistruoja galutinį ir neatšaukiamą vertės pervedimą. Gali būti atsiskaitoma nedelsiant (realiu laiku), tą pačią dieną (dienos pabaigoje) arba susitartą dieną po įsipareigojimų prisiėmimo dienos.
— Grįžtamasis sandoris (reverse transaction) : operacija, kuria atskaitingasis subjektas perka (atvirkštinis atpirkimo sandoris) ar parduoda (atvirkštinis pardavimo sandoris) turtą pagal atpirkimo sandorį ar atlieka įkeitimu užtikrintas kredito operacijas.
— Atvirkštinis atpirkimo sandoris (reverse repurchase agreement (reverse repo)) : sandoris, pagal kurį grynų pinigų turėtojas sutinka pirkti turtą ir tuo pačiu metu sutinka turtą perparduoti už sutartą kainą pareikalavus arba po tam tikro termino, ar tam tikrų nenumatytų įvykių atveju. Kartais dėl atpirkimo sandorio susitariama per trečiąją šalį (trišalis atpirkimo sandoris).
— Automatizuota vertybinių popierių skolinimo programa (automated security lending programme, ASLP) : specializuotos institucijos siūloma programa, pavyzdžiui, bankas, kuris nustato ir tvarko vertybinių popierių skolinimą tarp programos dalyvių atpirkimo sandorių, sudėtinio atpirkimo sandorių ir atvirkštinio atpirkimo sandorių arba vertybinių popierių skolinimo sandorių forma. Pagal pagrindinę programą, šią programą siūlanti specializuota įstaiga laikoma galutine sandorio šalimi, o pagal tarpininko programą – šią programą siūlanti specializuota įstaiga yra tik tarpininkė, o galutinė sandorio šalis yra faktines vertybinių popierių skolinimo operacijas atliekantis subjektas.
— Bendrieji apskaitos principai (BAP) (generally accepted accounting principles (GAAP)) : bendras apskaitos principų, standartų ir procedūrų, kuriuos subjektai naudoja savo finansinėms ataskaitoms rengti, rinkinys. BAP yra autoritetingų standartų (kuriuos nustato politikos valdybos) ir visuotinai priimtų būdų kaupti ir teikti apskaitos informaciją rinkinys.
— Diskontuotas vertybinis popierius (discount security) : turtas, už kurį negaunamos palūkanų atkarpos išmokos ir kurio grąža gaunama padidėjus kapitalo vertei, nes šis turtas išleidžiamas į apyvartą arba perkamas su nuolaida lyginant su jo nominalia verte.
— Ekonominis metodas (economic approach) : apskaitos metodas, pagal kurį sandoriai apskaitoje registruojami prekybos arba sandorio sudarymo dieną.
— Finansinis įsipareigojimas (financial liability) : bet koks įsipareigojimas, jei tai yra teisinė prievolė atiduoti grynus pinigus ar kitą finansinę priemonę kitai institucijai arba apsikeisti finansinėmis priemonėmis su kita institucija potencialiai nepalankiomis sąlygomis.
— Finansinis turtas (financial asset) : bet kuris turtas, jeigu tai yra: a) gryni pinigai; arba b) sutartinė teisė gauti grynus pinigus ar kitą finansinę priemonę iš kitos institucijos; arba c) sutartinė teisė apsikeisti finansinėmis priemonėmis su kita institucija potencialiai palankiomis sąlygomis; arba d) kitos institucijos nuosavybės priemonė.
— Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos (longer term refinancing operations) : reguliarios atvirosios rinkos operacijos, kurias Eurosistema atlieka sudarydama grįžtamuosius sandorius, siekdama suteikti likvidumą, kurio terminas būtų ilgesnis nei finansų sektoriui taikomų pagrindinių refinansavimo operacijų terminas.
— Iš anksto nustatyta kaina (strike price) : pasirinkimo sandoryje nurodyta kaina, kurią taikant sutartis gali būti įvykdyta.
— Išankstinis palūkanų normų sandoris (forward rate agreement) : susitarimas, pagal kurį dvi šalys susitaria tam tikrą dieną ateityje mokėti palūkanas už nustatyto termino menamą indėlį. Atsiskaitymo dieną viena susitarimo šalis sumoka kitai šaliai kompensaciją, kurios dydis priklauso nuo skirtumo tarp sutartyje numatytų palūkanų ir rinkos palūkanų atsiskaitymo dieną.
— Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai (forward transactions in securities) : nebiržiniai sandoriai, pagal kuriuos sandorio dieną susitariama pirkti arba parduoti sutartą palūkanų normos priemonę, paprastai obligaciją ar skolinį įsipareigojimą, ateityje už nustatytą kainą.
— Išankstinis valiutų keitimo sandoris (foreign exchange forward) : susitarimas, pagal kurį subjektas įsipareigoja sutartą dieną ateityje (vėliau nei antrą dieną po sandorio sudarymo dienos) su kita sandorio šalimi atlikti tiesioginį valiutų pirkimą arba pardavimą (kurių viena, kaip įprasta – nacionalinė valiuta) pagal susitarime nustatytą valiutos keitimo kursą. Šis išankstinis valiutos keitimo kursas lygus pagrindiniam neatidėliotinam kursui, prie kurio pridedama arba iš kurio atimama sutarta numatyta premija arba nuolaida.
— Išplėstinė pasaugos inventorizacijos programa (Extended Custodial Inventory (ECI) programme) : programa, kurią sudaro komercinio banko, kuriame Eurosistemos vardu saugomi eurų banknotai, valdoma saugykla už euro zonos ribų, skirta eurų banknotams tiekti ir gauti.
— Įsipareigojimas (liability) : dabartinė subjekto prievolė, atsiradusi dėl praeities įvykių, už kurią atsiskaitydamas subjektas patiria išteklių, teikiančių ekonominę naudą, nutekėjimą.
— Kapitalo raktas (capital key) : kiekvieno nacionalinio centrinio banko (NCB) Europos Centriniame Banke turimos akcijų procentinės dalys.
— Kompensacinė suma (compensatory amount) : pagal Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2016/2248 (ECB/2016/35) (1) padarytas pinigų politikos pajamų apskaičiavimo patikslinimas.
— Neatidėliotinas kursas (spot rate) : kursas, pagal kurį atsiskaitoma už sandorį neatidėliotiną atsiskaitymo dieną. Išankstinių sandorių užsienio valiuta atveju neatidėliotinas kursas yra kursas, kurio atžvilgiu taikomi išankstiniai punktai, siekiant išvesti išankstinį kursą.
— Neatidėliotino atsiskaitymo diena (spot settlement date) : diena, kurią atsiskaitoma pagal finansinės priemonės neatidėliotiną sandorį laikantis rinkoje nusistovėjusios tvarkos tokios finansinės priemonės atžvilgiu.
— Nerealizuotasis prieaugis ar nuostolis (unrealised gains / losses) : prieaugis ar nuostolis, atsirandantis dėl turto perkainojimo, lyginant su patikslinta jo įsigijimo verte.
— Nuolaida (discount) : vertybinio popieriaus nominalios vertės ir jo kainos skirtumas, kai ši kaina mažesnė už nominalią.
— Nuosavybės priemonės (equity instruments) : vertybiniai popieriai, už kuriuos gaunami dividendai, t. y. įmonių akcijos ir vertybiniai popieriai, liudijantys apie investicijas į nuosavybės fondą.
— Nusavinimas (appropriation) : vertybinių popierių, paskolų ar bet kokio turto, kurį atskaitingasis subjektas gavo kaip įkaitą, nuosavybės paėmimo veikslas, kuriuo įvykdoma pirminė pretenzija.
— Pagrindinė refinansavimo operacija (MRO) (main refinancing operation (MRO)) : reguliari atvirosios rinkos operacija, kurią Eurosistema atlieka grįžtamuoju sandoriu. MRO atliekamos skelbiant savaitinius standartinius konkursus ir šių operacijų terminas paprastai yra viena savaitė.
— Pagrindinė tarpuskaitos sandorio šalis (central clearing counterparty) : juridinis asmuo, kuris užima sutarčių, kuriomis prekiaujama vienoje ar daugiau finansų rinkų, sandorio šalių tarpininko padėtį ir taip tampa pirkėju visiems pardavėjams ir pardavėju visiems pirkėjams.
— Palūkanų normų apsikeitimo sandoris (interest rate swap) : sutartinis sandoris apsikeisti grynų pinigų srautais, atitinkančiais periodines palūkanų išmokas su sandorio šalimi viena arba, dviejų valiutų sandorių atveju, dviem skirtingomis valiutomis.
— Pasirinkimo sandoris (option) : sutartis, kuri turėtojui suteikia teisę, bet ne pareigą, pirkti ar parduoti konkretų kiekį tam tikrų akcijų, prekių, valiutos, indeksų ar skolų nurodyta kaina per nurodytą laikotarpį arba pasibaigimo dieną.
— Perkainojimo sąskaitos (revaluation accounts) : balansinės sąskaitos, kuriose registruojami turto arba įsipareigojimų vertės skirtumai tarp patikslintos įsigijimo vertės ir vertinimo laikotarpio pabaigos rinkos kainos (kai pastaroji didesnė už pirmąją – turto atveju; bei mažesnė – įsipareigojimų atveju). Jose įrašomi kotiruojamų kainų ir (arba) rinkos keitimo kursų skirtumai.
— Pinigų (atsiskaitymų) metodas (cash/settlement approach) : apskaitos metodas, pagal kurį apskaitos įvykiai registruojami apskaitoje atsiskaitymo dieną.
— Pinigų politikos pajamos (monetary income) : Nacionalinių centrinių bankų susikaupusios pajamos jiems vykdant ECBS pinigų politikos funkcijas. Pinigų politikos pajamos sutelkiamos ir paskirstomos nacionaliniams centriniams bankams kiekvienų finansinių metų pabaigoje.
— Premija (premium) : vertybinio popieriaus nominalios vertės ir jo kainos skirtumas, kai ši kaina didesnė už nominalią.
— Realizuotosios pajamos ar išlaidos (realised gains / losses) : pajamos ar išlaidos, susidarančios dėl skirtumo tarp balanso straipsnio pardavimo kainos ir jo patikslintos vertės.
— Rezervai (reserves) : iš skirstomo pelno atidėta suma, kuria neketinama padengti balanso sudarymo dieną žinomų konkrečių įsipareigojimų, nenumatytų išlaidų ar numatomo turto vertės sumažėjimo.
— Rinkos kaina (market price) : aukso, užsienio valiutos ar vertybinių popierių priemonių kaina, kuri dažniausiai nurodoma be sukauptų ar apmokėtų palūkanų ir kuri skelbiama organizuotoje rinkoje (pvz., biržoje) arba neorganizuotoje rinkoje (pvz., nebiržinių vertybinių popierių rinkoje).
— Sandorio diena (trade date) (taip pat žinoma kaip sandorio sudarymo diena) : diena, kurią sudarytas sandoris.
— Sandorio išlaidos (transaction costs) : su konkrečiu sandoriu susijusios išlaidos.
— Sandorio kaina (transaction price) : sandorio sudarymo metu tarp šalių sutarta kaina.
— Sintetinė priemonė (synthetic instrument) : finansinė priemonė, dirbtinai sukurta derinant dvi ar daugiau priemonių, siekiant pakartoti kitos priemonės pinigų srautą ir vertinimo modelius. Paprastai tai daroma per finansinį tarpininką.
— Skubi parama likvidumui padidinti (emergency liquidity assistance (ELA)) : mokiai finansų įstaigai arba mokių finansų įstaigų grupei, kuri patiria laikinas likvidumo problemas, teikiama parama. ELA teikia nacionaliniai centriniai bankai patvirtinus Valdančiajai tarybai.
— Švari kaina (clean price) : sandorio kaina be nuolaidos ir (arba) sukauptų palūkanų, tačiau į kainą įskaitant sandorio išlaidas, kurios yra kainos dalis.
— TARGET2 : Transeuropinė automatizuota realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistema, vadovaujantis Gairėmis ECB/2012/27 (2).
— Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (International Financial Reporting Standards) : tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai, tarptautiniai apskaitos standartai ir susiję aiškinimai, pavyzdžiui, Nuolatinio aiškinimo komiteto ir Tarptautinio finansinės atskaitomybės aiškinimo komiteto, kuriuos priėmė Europos Sąjunga.
— Tarptautinis vertybinių popierių identifikavimo numeris (ISIN) (International securities identification number (ISIN)) : numeris, kurį suteikia atitinkama kompetentinga išduodančioji institucija.
— Termino diena (maturity date) : diena, kada reikia sumokėti visą nominalią / pagrindinę turto vertę jo turėtojui.
— Tiesinis metodas (straight-line method) : per tam tikrą laikotarpį nuvertėjimas arba amortizacija apskaičiuojami dalinant turto įsigijimo kainą (atėmus numatomą jo likutinę vertę) iš numatyto šio turto naudingo tarnavimo laiko pro rata temporis.
— Turtas (asset) : atskaitingojo subjekto ištekliai, kuriuos jis kontroliuoja dėl praeities įvykių ir iš kurių jis ateityje tikisi gauti ekonominės naudos.
— Užsienio valiutos pozicija (foreign currency holding) : atitinkamos valiutos grynoji pozicija. Taikant šį terminą, specialiosios skolinimosi teisės (SST) laikomos atskira valiuta; sandoriai, dėl kurių pasikeičia SST grynoji pozicija, yra SST išreikšti sandoriai arba sandoriai užsienio valiuta, pakartojančia SST krepšelio sudėtį (pagal atitinkamą krepšelio apibrėžimą ir indeksus).
— Valiutos kursas (exchange rate) : vienos valiutos vertė perskaičiavimui į kitą.
— Valiutų apsikeitimo sandoris (foreign exchange swap) : susitarimas, pagal kurį subjektas tuo pačiu metu neatidėliotinai nuperka arba parduoda vieną valiutą (trumpoji sandorio dalis) ir kartu įsipareigoja ateityje tą pačią valiutos sumą parduoti arba nupirkti (ilgoji sandorio dalis).
— Valiutų kurso mechanizmas II (exchange rate mechanism II, ERM II) : valiutų kurso mechanizmo procedūros ekonominės ir pinigų sąjungos trečiajame etape.
— Vertės sumažėjimas (impairment) : atgautinos sumos sumažėjimas iki mažesnės nei balansinė vertė.
— Vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino (held-to-maturity securities) : vertybiniai popieriai su apibrėžtais arba galimais nustatyti mokėjimais ir apibrėžtu išpirkimo terminu, kuriuos atskaitingasis subjektas ketina laikyti iki išpirkimo termino.
— Vidaus grąžos metodas (internal rate of return) : diskonto norma, pagal kurią apskaičiuota vertybinio popieriaus buhalterinė vertė atitinka dabartinę būsimų pinigų srautų vertę.
— Vidurkinis kursas/vidurkinė kaina (average cost) : svertinio vidurkio metodas, pagal kurį kiekvieno įsigijimo vertė pridedama prie esamos buhalterinės vertės ir taip gaunama valiutos pozicijos, aukso, skolos arba nuosavybės priemonės nauja svertinė vidurkinė kaina ir (arba) vidurkinis kursas.
— Vidutinė rinkos kaina (mid-market price) : vertybinio popieriaus pirkimo ir pardavimo kainų vidurkis, pagrįstas pripažintų rinkos tarpininkų arba pripažintų prekybos biržų skelbiamomis įprasto rinkos dydžio sandorių kotiruotėmis. Šis kainos vidurkis taikomas ketvirčio perkainojimui.
— Vidutinis rinkos kursas (mid-market rates) : orientaciniai euro keitimo į užsienio valiutas kursai, kurie paprastai grindžiami įprastine suderinimo procedūra tarp centrinių bankų Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) viduje ir už jos ribų, kurie dažniausiai nustatomi 14 val. 15 min. Centrinės Europos laiku ir kurie naudojami ketvirčio perkainojimui.
(1) 2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/2248 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2016/36) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 26).
(2) 2012 m. gruodžio 5 d. Gairės ECB/2012/27 dėl Transeuropinės automatizuotos realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemos (TARGET2) (OL L 30, 2013 1 30, p. 1).
III PRIEDAS
EKONOMINIO APSKAITOS METODO APRAŠYMAS
(įskaitant „įprastą“ ir „alternatyvų“ metodą, nurodytus 5 straipsnyje)
1. Sandorio dienos apskaita
1.1. |
Sandorio dienos apskaita gali būti atliekama taikant „įprastą“ metodą arba „alternatyvų metodą“. |
1.2. |
„Įprastas metodas“ yra aprašytas 5 straipsnio 1 dalies a punkte.
|
1.3. |
„Alternatyvus metodas“ yra aprašytas 5 straipsnio 1 dalies b punkte.
|
1.4. |
Toliau pateiktoje lentelėje atskleidžiamos dviejų taikytinų būdų taikymo ypatybės atskiroms užsienio valiutos priemonėms ir vertybiniams popieriams. |
SANDORIO DIENOS APSKAITA |
|||||||
„Įprastas metodas“ |
„Alternatyvus metodas“ |
||||||
Neatidėliotini valiutų sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje |
|||||||
Valiutos pirkimai įrašomi nebalansinėje apskaitoje sandorio sudarymo dieną, ir tą pačią dieną perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas. Dėl pardavimų susidariusios pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis operacijos vykdymo arba sandorio sudarymo dieną. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai įrašomi balansinėse sąskaitose. |
Valiutos pirkimai įrašomi balansinėse sąskaitose atsiskaitymo dieną, ir nuo tos dienos perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas. Dėl pardavimų susidariusios pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis atsiskaitymo dieną. Sandorio sudarymo dieną apskaitos įrašai balansinėje sąskaitoje nedaromi. |
||||||
Išankstiniai valiutų sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje |
|||||||
Įrašomi apskaitoje taip pat, kaip ir anksčiau aprašyti neatidėliotini sandoriai – į apskaitą įtraukiami neatidėliotinu sandorio kursu. |
Valiutos pirkimai įrašomi nebalansinėje apskaitoje neatidėliotiną atsiskaitymo pagal sandorį dieną, ir nuo tos dienos taikant neatidėliotiną kursą perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas. Valiutos pardavimai registruojami nebalansinėje apskaitoje neatidėliotino atsiskaitymo pagal sandorį dieną. Prieaugis ir nuostoliai pripažįstami realizuotais neatidėliotino atsiskaitymo pagal sandorį dieną. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai įrašomi balansinėse sąskaitose. Apskaitos ypatybės ataskaitinio laikotarpio pabaigoje aprašytos toliau. |
||||||
Neatidėliotini ir išankstiniai valiutų sandoriai, kurie sudaryti pirmais metais ir jų neatidėliotina sandorio data persikelia į antrus metus |
|||||||
Jokie papildomi įrašai nėra reikalingi, nes sandoriai yra įtraukti į apskaitą sandorio sudarymo dieną, o pajamos ir išlaidos pripažįstamos taip pat tą pačią dieną. |
Jiems turėtų būti taikomas „įprastas metodas“ (*1):
|
||||||
Vertybinių popierių sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje |
|||||||
Pirkimai ir pardavimai pripažįstami nebalansinėje apskaitoje sandorio sudarymo dieną. Pajamos ir išlaidos pripažįstamos taip pat šią dieną. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai įrašomi balansinėse sąskaitose (t. y. tvarkoma taip pat, kaip neatidėliotinų valiutos sandorių atveju). |
Visi sandoriai įrašomi apskaitoje atsiskaitymo dieną (tačiau atkreiptinas dėmesys į ypatybes ataskaitinių laikotarpių pabaigoje). Todėl su sandoriais susijęs poveikis vidutinei kainai (pirkimų atveju) bei pajamoms ir (ar) išlaidoms (pardavimų atveju) pripažįstamas atsiskaitymo dieną. |
||||||
Vertybinių popierių sandoriai, kurie sudaryti pirmais metais ir jų neatidėliotina sandorio data persikelia į antrus metus |
|||||||
Nereikia specialaus tvarkymo, nes sandoriai ir jų pasekmės jau yra įtraukti į apskaitą sandorio sudarymo dieną. |
Realizuotas prieaugis ir nuostoliai pripažįstami pirmais metais laikotarpio pabaigoje (t. y. tvarkoma taip pat, kaip ir neatidėliotinų valiutos sandorių atveju), o pirkimai įtraukiami į metų pabaigos perkainojimo procesą (*1). |
2. Kasdienis sukauptų palūkanų, įskaitant premijas ar nuolaidas, įtraukimas į apskaitą
2.1. |
Su finansinėmis priemonėmis užsienio valiuta susijusios palūkanos, premijos ar nuolaidos apskaičiuojamos ir įrašomos apskaitoje kiekvieną dieną nepriklausomai nuo faktinio pinigų srauto. Iš to seka, kad užsienio valiutos pozicija kinta tada, kai šios sukauptos palūkanos įrašomos į sąskaitas, priešingai apskaitos metodui, kai palūkanos turi įtakos pozicijai tik tada, kai jos gaunamos ar sumokamos (2). |
2.2. |
Sukauptos tam tikros atkarpos sumos ir premijos ar nuolaidos amortizacija apskaičiuojamos ir įtraukiamos į apskaitą nuo atsiskaitymo už vertybinio popieriaus pirkimą dienos iki atsiskaitymo už pardavimą dienos arba iki išpirkimo sutartinio termino dienos. |
2.3. |
Toliau pateikta lentelė parodo kasdienio sukauptų sumų įtraukimo į apskaitą poveikį užsienio valiutos pozicijai, pvz., mokėtinoms palūkanoms ir amortizuotoms premijoms ir (ar) nuolaidoms: Kasdienis sukauptų palūkanų įtraukimas į apskaitą, kaip viena iš ekonominio metodo dalių Sukauptos palūkanos už priemones užsienio valiuta apskaičiuojamos ir įrašomos apskaitoje kiekvieną dieną įrašymo dienos keitimo kursu. Poveikis užsienio valiutos pozicijai Sukauptos sumos daro poveikį užsienio valiutos pozicijai jų įtraukimo į apskaitą dieną ir vėliau jos neanuliuojamos. Faktiškai gavus ar sumokėjus pinigus, sukauptos sumos likviduojamos. Todėl atsiskaitymo dieną užsienio valiutos pozicija nėra paveikiama, nes sukauptos sumos yra įtrauktos į šią poziciją, kuri periodiškai perkainojama. |
(1) Jei valiuta perkama ar parduodama pagal išankstinius užsienio valiutos keitimo sandorius, jos pozicija kinta neatidėliotiną atsiskaitymo dieną, t. y. paprastai sandorio sudarymo dieną arba antrą ar trečią dieną po sandorio sudarymo dienos.
(*1) Kai šie sandoriai nedaro reikšmingo poveikio užsienio valiutos pozicijai ir (ar) pelno (nuostolio) ataskaitai, gali būti taikomas reikšmingumo principas.
(2) Yra įvardinti du sukauptų sumų pripažinimo metodai. Pirmasis metodas yra „kalendorinės dienos metodas“, t. y. sukauptos sumos yra įrašomos kiekvieną kalendorinę dieną nepriklausomai nuo to, ar ši diena yra savaitgalio diena, banko išeiginė, ar darbo diena. Antrasis metodas yra „darbo dienos metodas“, t. y. sukauptos sąnaudos įrašomos į sąskaitas tik darbo dienomis. Metodo pasirinkimo pirmenybė nėra nustatyta. Tačiau jeigu paskutinė metų diena nėra darbo diena, ji turi būti įtraukta skaičiuojant sukauptas sumas pagal bet kurį iš šių metodų.
IV PRIEDAS
BALANSO SUDARYMO IR VERTINIMO TAISYKLĖS (1)
TURTAS
Balanso straipsnis (2) |
Balanso straipsnių turinio kategorijos |
Vertinimo principas |
Taikymo sritis (3) |
||||||||||
1 |
1 |
Auksas ir gautinas auksas |
Fizinis auksas, t. y. luitai, monetos, lakštai, grynuoliai saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso saugojimo sąskaitose (nepaskirtose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir pretenzijos gauti auksą, kylančios iš šių sandorių: a) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių ir b) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso perdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena |
Rinkos verte |
Privalomi |
||||||||
2 |
2 |
Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
Pretenzijos užsienio valiuta kitoms sandorio šalims ne euro zonos rezidentėms, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines institucijas ir ne euro zonos centrinius bankus |
|
|
||||||||
2.1 |
2.1 |
Iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) gautinos lėšos |
|
|
Privalomi |
||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
2.2 |
2.2 |
Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
|
|
Privalomi |
||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
3 |
3 |
Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
|
|
Privalomi |
||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
4 |
4 |
Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais |
|
|
|
||||||||
4.1 |
4.1 |
Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
|
|
Privalomi |
||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
4.2 |
4.2 |
Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal valiutos kurso mechanizmą (VKM) II |
Skolinimas pagal VKM II sąlygas |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||||||
5 |
5 |
Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais |
5.1–5.5 straipsniai: sandoriai pagal atitinkamas pinigų politikos priemones, aprašytas Europos Centrinio Banko gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (4) |
|
|
||||||||
5.1 |
5.1 |
Pagrindinės refinansavimo operacijos |
Reguliarūs likvidumą teikiantys grįžtamieji sandoriai, sudaromi kas savaitę, paprastai nustatant vienos savaitės terminą |
Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte |
Privalomi |
||||||||
5.2 |
5.2 |
Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
Reguliarūs likvidumą teikiantys grįžtamieji sandoriai, paprastai sudaromi kas mėnesį, kurių terminas yra ilgesnis nei pagrindinių refinansavimo operacijų |
Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte |
Privalomi |
||||||||
5.3 |
5.3 |
Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
Grįžtamieji sandoriai, vykdomi koregavimo tikslais kaip ad hoc sandoriai |
Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte |
Privalomi |
||||||||
5.4 |
5.4 |
Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
Grįžtamieji sandoriai, kuriais tikslinama Eurosistemos struktūrinė pozicija finansų sektoriaus atžvilgiu |
Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte |
Privalomi |
||||||||
5.5 |
5.5 |
Ribinio skolinimo galimybė |
Vienos nakties likvidumo galimybė už iš anksto numatytas palūkanas, pateikiant tinkamą turtą (nuolatinė galimybė) |
Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte |
Privalomi |
||||||||
5.6 |
5.6 |
Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
Papildomas kreditas kredito įstaigoms, atsirandantis dėl užtikrinamojo turto, susijusio su kitu šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės padidėjimo |
Nominaliąja verte arba įsigijimo kaina |
Privalomi |
||||||||
6 |
6 |
Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais |
Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių portfelių, priskiriamų 7 turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“, valdymu, įskaitant sandorius dėl ankstesnių euro zonos užsienio valiutos atsargų pasikeitimo, ir kitos pretenzijos. Korespondentinės sąskaitos ne vidaus euro zonos kredito įstaigose. Kitos su Eurosistemos pinigų politikos operacijomis nesusijusios pretenzijos ir operacijos, įskaitant skubią paramą likvidumui padidinti. Bet kokios pretenzijos, kylančios iš pinigų politikos operacijų, kurias nacionalinis centrinis bankas (NCB) inicijavo iki įstojimo į Eurosistemą |
Nominaliąja verte arba įsigijimo kaina |
Privalomi |
||||||||
7 |
7 |
Euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais |
|
|
|
||||||||
7.1 |
7.1 |
Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai (taip pat viršvalstybinių arba tarptautinių organizacijų, arba daugiašalės plėtros bankų, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti ir pinigų politikos tikslais nupirkti vertybiniai popieriai). Koregavimo tikslais pirkti Europos Centrinio Banko (ECB) skolos sertifikatai |
|
Privalomi |
||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
7.2 |
7.2 |
Kiti vertybiniai popieriai |
Vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami 7.1 turto straipsniui „Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai“ ir 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“: skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, turimi pinigų rinkos vertybiniai popieriai, įskaitant Vyriausybės vertybinius popierius iki ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS), eurais. Nuosavybės priemonės |
|
Privalomi |
||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
|
Privalomi |
||||||||||||
8 |
8 |
Valdžios sektoriaus skola eurais |
Pretenzijos valdžios sektoriui, atsiradusios iki EPS (neapyvartiniai vertybiniai popieriai, paskolos) |
Indėliai / paskolos – nominaliąja verte, neapyvartiniai vertybiniai popieriai – įsigijimo verte |
Privalomi |
||||||||
— |
9 |
Vidinės Eurosistemos pretenzijos+) |
|
|
|
||||||||
— |
9.1 |
Dalyvavimas ECB kapitale+) |
Tik NCB balanso straipsnis Kiekvieno NCB dalis ECB kapitale pagal Sutartį ir atitinkamą kapitalo raktą bei įnašai pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį |
Įsigijimo verte |
Privalomi |
||||||||
— |
9.2 |
Pretenzijos, atitinkančios pervestas užsienio atsargas+) |
Tik NCB balanso straipsnis Pretenzijos eurais ECB dėl pradinio ir papildomo užsienio atsargų pervedimo pagal ECBS statuto 30 straipsnį |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||||||
— |
9.3 |
Pretenzijos, susijusios su ECB skolos sertifikatų išleidimu+) |
Tik ECB balanso straipsnis vidinės Eurosistemos pretenzijos nacionalinių centrinių bankų atžvilgiu, atsirandančios dėl ECB skolos sertifikatų išleidimo |
Įsigijimo verte |
Privalomi |
||||||||
— |
9.4 |
Grynosios pretenzijos, susijusios su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje+) (*1) |
Nacionalinių centrinių bankų atveju: grynosios pretenzijos, susijusios su banknotų paskirstymo rakto taikymu, t. y. įskaitant vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su ECB banknotų emisija, kompensacinė suma ir ją balansuojantis apskaitos įrašas, kaip apibrėžta Sprendimu (ES) 2016/2248 ECB/2016/36 (5) ECB atveju: pretenzijos, susijusios su ECB banknotų emisija pagal Sprendimą ECB/2010/29 |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||||||
— |
9.5 |
Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte)+) |
Šių straipsnio dalių grynoji pozicija: |
|
|
||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
9 |
10 |
Nebaigti atsiskaitymai |
Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (pretenzijos), įskaitant inkasuojamų čekių srautą |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||||||
9 |
11 |
Kitas turtas |
|
|
|
||||||||
9 |
11.1 |
euro zonos monetos |
Eurų monetos, jeigu NCB nėra teisinis jų emitentas |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||||||
9 |
11.2 |
Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas |
Žemė ir pastatai, baldai ir įranga, įskaitant kompiuterių techninę įrangą, programinė įranga |
Įsigijimo verte, sumažinta nusidėvėjimu Nusidėvėjimo normos:
Išlaidų kapitalizacija: pagal nustatytas ribas (mažiau negu 10 000 EUR be PVM: nekapitalizuojama) |
Rekomenduojamas |
||||||||
9 |
11.3 |
Kitas finansinis turtas |
|
|
Rekomenduojamas |
||||||||
|
Rekomenduojamas |
||||||||||||
|
Rekomenduojamas |
||||||||||||
|
Rekomenduojamas |
||||||||||||
|
Rekomenduojamas |
||||||||||||
|
Rekomenduojamas |
||||||||||||
|
Rekomenduojamas |
||||||||||||
9 |
11.4 |
Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
Išankstinių valiutos keitimo sandorių ir valiutų apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo (išskyrus atvejus, kai taikoma dienos kintamoji marža) ir išankstinių palūkanų normų sandorių, išankstinių vertybinių popierių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai |
Skirtumas tarp sandorio išankstinės ir neatidėliotinos verčių, perskaičiuotų pagal užsienio valiutos rinkos kursą, grynąja verte |
Privalomi |
||||||||
9 |
11.5 |
Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių išlaidos |
Ataskaitiniu laikotarpiu negautos, tačiau jam priskiriamos pajamos. Iš anksto sumokėtos išlaidos ir sumokėtos sukauptos palūkanos, t. y. sukauptos palūkanos, nupirktos kartu su vertybiniu popieriumi |
Nominaliąja verte, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą |
Privalomi |
||||||||
9 |
11.6 |
Kita |
|
|
Rekomenduojamas |
||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
|
|
Rekomenduojamas |
|||||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
|
|
Privalomi |
|||||||||||
— |
12 |
Metų nuostolis |
|
Nominaliąja verte |
Privalomi |
ĮSIPAREIGOJIMAI
Balanso straipsnis (6) |
Balanso straipsnių turinio kategorijos |
Vertinimo principas |
Taikymo sritis (7) |
||||||
1 |
1 |
Banknotai apyvartoje (*2) |
|
|
Privalomi |
||||
|
|
Privalomi |
|||||||
2 |
2 |
Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
2.1, 2.2, 2.3 ir 2.5 straipsnių atveju: indėliai eurais, kaip apibūdinta Gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) |
|
|
||||
2.1 |
2.1 |
Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
Į finansinių institucijų, kurioms pagal ECBS statutą taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, sąrašą įtrauktų kredito įstaigų sąskaitos eurais. Į šį straipsnį pirmiausia įtraukiamos sąskaitos, naudojamos privalomosioms atsargoms laikyti |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||
2.2 |
2.2 |
Indėlių galimybė |
Vienos nakties indėliai su iš anksto nustatyta palūkanų norma (nuolatinė galimybė) |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||
2.3 |
2.3 |
Terminuotieji indėliai |
Lėšų rinkimas siekiant sumažinti likvidumą, susijęs su koregavimo operacijomis |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||
2.4 |
2.4 |
Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
Su pinigų politika susiję sandoriai, kuriais siekiama sumažinti likvidumą |
Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte |
Privalomi |
||||
2.5 |
2.5 |
Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
Kredito įstaigų indėliai, atsirandantys dėl užtikrinamojo turto, susijusio su šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės sumažėjimo |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||
3 |
3 |
Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
Atpirkimo sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 7 turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“. Kitos operacijos, nesusijusios su Eurosistemos pinigų politikos priemonėmis. Šis straipsnis neapima kredito įstaigų einamųjų sąskaitų. Visi įsipareigojimai ir (arba) indėliai, kylantys iš pinigų politikos operacijų, kurias centrinis bankas inicijavo prieš prisijungdamas prie Eurosistemos |
Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte |
Privalomi |
||||
4 |
4 |
Išleisti skolos sertifikatai |
Tik ECB balanso straipsnis; nacionalinių centrinių bankų atveju – pereinamojo balanso straipsnis. Skolos sertifikatai, kaip apibūdinta Gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Vertybiniai popieriai su nuolaida, išleisti siekiant sumažinti likvidumą |
Įsigijimo verte Visos nuolaidos amortizuojamos |
Privalomi |
||||
5 |
5 |
Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais |
|
|
|
||||
5.1 |
5.1 |
Valdžios sektorius |
Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||
5.2 |
5.2 |
Kiti įsipareigojimai |
Darbuotojų, bendrovių ir klientų, įskaitant finansines įstaigas, įrašytas į atleistų nuo įsipareigojimo laikyti privalomąsias atsargas sąrašą, einamosios sąskaitos (žr. 2.1 įsipareigojimų straipsnį „Einamosios sąskaitos“); terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||
6 |
6 |
Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais |
Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą, įskaitant sąskaitas, laikomas mokėjimų tikslais, ir sąskaitas, laikomas rezervų valdymo tikslais: kitų bankų, centrinių bankų, tarptautinių / viršvalstybinių institucijų, įskaitant Europos Komisiją; kitų indėlininkų einamosios sąskaitos. Atpirkimo sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais grįžtamaisiais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinius popierius eurais. Valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, centrinių bankų TARGET2 sąskaitų likučiai |
Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte |
Privalomi |
||||
7 |
7 |
Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo sandorius; paprastai užsienio valiutos investavimo arba aukso investavimo sandoriai |
Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
Privalomi |
||||
8 |
8 |
Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
|
|
|
||||
8.1 |
8.1 |
Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo sandorius; paprastai užsienio valiutos investavimo arba aukso investavimo sandoriai |
Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
Privalomi |
||||
8.2 |
8.2 |
Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
Skolinimasis pagal VKM II sąlygas |
Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
Privalomi |
||||
9 |
9 |
TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo |
SST išreikštas straipsnis, rodantis, kiek SST iš pradžių buvo suteikta atitinkamai šaliai/NCB |
Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal rinkos kursą |
Privalomi |
||||
— |
10 |
Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai+) |
|
|
|
||||
— |
10.1 |
Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas+) |
Tik ECB balanso straipsnis eurais |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||
— |
10.2 |
Įsipareigojimai, susiję su ECB skolos sertifikatų išleidimu+) |
Tik NCB balanso straipsnis Vidinis Eurosistemos įsipareigojimas ECB atžvilgiu, kylantis iš ECB skolos sertifikatų išleidimo |
Įsigijimo verte |
Privalomi |
||||
— |
10.3 |
Grynieji įsipareigojimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje+) (*2) |
Tik NCB balanso straipsnis. Nacionalinių centrinių bankų atveju: grynasis įsipareigojimas, susijęs su banknotų paskirstymo rakto taikymu, t. y. įskaitant vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su ECB banknotų emisija, kompensacinę sumą ir ją balansuojantį apskaitos įrašą, kaip apibrėžta Sprendimu (ES) 2016/2248 (ECB/2016/36) |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||
— |
10.4 |
Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte)+) |
Šių straipsnio dalių grynoji pozicija: |
|
|
||||
|
|
Privalomi |
|||||||
|
|
Privalomi |
|||||||
|
|
Privalomi |
|||||||
10 |
11 |
Nebaigti atsiskaitymai |
Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (įsipareigojimai), įskaitant žiro pervedimų srautus |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||
10 |
12 |
Kiti įsipareigojimai |
|
|
|
||||
10 |
12.1 |
Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
Išankstinių valiutos keitimo sandorių ir valiutų apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo (išskyrus atvejus, kai taikoma dienos kintamoji marža), išankstinių palūkanų normų sandorių, išankstinių vertybinių popierių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai |
Skirtumas tarp išankstinės ir neatidėliotinos sandorio verčių, perskaičiuotų pagal užsienio valiutos rinkos kursą, grynąja verte |
Privalomi |
||||
10 |
12.2 |
Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos |
Išlaidos, kurios turės būti sumokėtos ateityje, bet yra susijusios su ataskaitiniu laikotarpiu. Pajamos, gautos per ataskaitinį laikotarpį, bet susijusios su būsimu laikotarpiu |
Nominaliąja verte, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą |
Privalomi |
||||
10 |
12.3 |
Kita |
|
|
Rekomenduojamas |
||||
|
|
Privalomi |
|||||||
|
|
Rekomenduojamas |
|||||||
10 |
13 |
Atidėjiniai |
|
|
Rekomenduojamas |
||||
|
|
Privalomi |
|||||||
11 |
14 |
Perkainojimo sąskaitos |
Perkainojimo sąskaitos, susijusios su aukso, visų rūšių vertybinių popierių eurais, visų rūšių vertybinių popierių užsienio valiuta, pasirinkimo sandorių kainų pokyčiais; rinkos vertinimo skirtumai, susiję su palūkanų normų rizikos išvestinėmis priemonėmis; perkainojimo sąskaitos, susijusios su užsienio valiutų kursų svyravimais kiekvienos turimos valiutos grynosios pozicijos, įskaitant valiutų apsikeitimo / išankstinius valiutos keitimo sandorius ir SST, atžvilgiu Nacionalinių centrinių bankų įnašai ECB pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį konsoliduojami su atitinkamomis sumomis, parodytomis 9.1 turto straipsnyje „Dalyvavimas ECB kapitale“+) |
Perkainojimo skirtumas tarp vertės vidurkine kaina ir rinkos vertės, užsienio valiuta perskaičiuojama pagal rinkos kursą |
Privalomi |
||||
12 |
15 |
Kapitalas ir rezervai |
|
|
|
||||
12 |
15.1 |
Kapitalas |
Apmokėtas kapitalas: ECB kapitalas yra konsoliduojamas su nacionalinių centrinių bankų kapitalo dalimis |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||
12 |
15.2 |
Rezervai |
Įstatyminiai rezervai ir kiti rezervai. Nepaskirstytas pelnas Nacionalinių centrinių bankų įnašai ECB pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį konsoliduojami su atitinkamomis sumomis, parodytomis 9.1 turto straipsnyje „Dalyvavimas ECB kapitale“+) |
Nominaliąja verte |
Privalomi |
||||
10 |
16 |
Metų pelnas |
|
Nominaliąja verte |
Privalomi |
(*1) Straipsniai, kuriuos reikia suderinti.
(1) Atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti paskelbtose nacionalinių centrinių bankų metinėse finansinėse ataskaitose. IV, VIII ir IX prieduose straipsniai, kuriuos reikia suderinti, pažymėti žvaigždute.
(2) Numeravimas pirmame stulpelyje atitinka balanso formas, pateiktas V, VI ir VII prieduose (Eurosistemos savaitinės finansinės ataskaitos ir konsoliduotas metinis balansas). Numeravimas antrame stulpelyje atitinka balanso formą, pateiktą VIII priede (metinis centrinio banko balansas). Straipsniai, pažymėti „+)“, konsoliduoti Eurosistemos savaitinėse finansinėse ataskaitose.
(3) Šiame priede pateiktos sudarymo ir vertinimo taisyklės yra laikomos privalomomis ECB ataskaitoms ir visoms nacionalinių centrinių bankų ataskaitų turto ir įsipareigojimų dalims, reikšmingoms Eurosistemos tikslams, t. y. reikšmingoms Eurosistemos veikimui.
(4) 2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2014/60) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).
(5) Sprendimas (ES) 2016/2248 (ECB/2016/36).
(*2) Straipsniai, kuriuos reikia suderinti. Žr. 5 konstatuojamąją dalį.
(6) Numeravimas pirmame stulpelyje atitinka balanso formas, pateiktas V, VI ir VII prieduose (Eurosistemos savaitinės finansinės ataskaitos ir konsoliduotas metinis balansas). Numeravimas antrame stulpelyje atitinka balanso formą, pateiktą VIII priede (metinis centrinio banko balansas). Straipsniai, pažymėti „+)“, konsoliduoti Eurosistemos savaitinėse finansinėse ataskaitose.
(7) Šiame priede pateiktos sudarymo ir vertinimo taisyklės yra laikomos privalomomis ECB ataskaitoms ir visoms nacionalinių centrinių bankų ataskaitų turto ir įsipareigojimų dalims, reikšmingoms Eurosistemos tikslams, t. y. reikšmingoms Eurosistemos veikimui.
V PRIEDAS
Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita: formatas, naudojamas skelbti pasibaigus ketvirčiui
(milijonais EUR) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Turtas (1) |
Likutis … dieną |
Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl |
Įsipareigojimai |
Likutis … dieną |
Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
sandorių |
ketvirčio pabaigos patikslinimų |
sandorių |
ketvirčio pabaigos patikslinimų |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Turtas iš viso |
|
|
|
Visi įsipareigojimai |
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo. |
(1) Turto lentelė taip pat gali būti paskelbta virš įsipareigojimų lentelės.
VI PRIEDAS
Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita: formatas, naudojamas skelbti pasibaigus ketvirčiui
(milijonais EUR) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Turtas (1) |
Likutis ... dieną |
Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl sandorių |
Įsipareigojimai |
Likutis … dieną |
Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl sandorių |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Visas turtas |
|
|
Visi įsipareigojimai |
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo. |
(1) Turto lentelė taip pat gali būti paskelbta virš įsipareigojimų lentelės.
VII PRIEDAS
Konsoliduotas metinis Eurosistemos balansas
(milijonais EUR) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Turtas (1) |
Ataskaitiniai metai |
Praėję metai |
Įsipareigojimai |
Ataskaitiniai metai |
Praėję metai |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Visas turtas |
|
|
Visi įsipareigojimai |
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo. |
(1) Turto lentelė taip pat gali būti paskelbta virš įsipareigojimų lentelės.
VIII PRIEDAS
Metinis centrinio banko balansas (1)
(milijonais EUR) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Turtas (3) |
Ataskaitiniai metai |
Praėję metai |
Įsipareigojimai |
Ataskaitiniai metai |
Praėję metai |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Visas turtas |
|
|
Visi įsipareigojimai |
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo. |
(*1) Straipsniai, kuriuos reikia suderinti. Žr. 5 konstatuojamąją dalį.
(1) Atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti paskelbtose nacionalinių centrinių bankų metinėse finansinėse ataskaitose. IV, VIII ir IX prieduose straipsniai, kuriuos reikia suderinti, pažymėti žvaigždute.
(2) Vietoj to centriniai bankai gali skelbti tikslias sumas eurais arba kitokiu būdu suapvalintas sumas.
(3) Turto lentelė taip pat gali būti paskelbta virš įsipareigojimų lentelės.
IX PRIEDAS
SKELBIAMA CENTRINIO BANKO PELNO (NUOSTOLIO) ATASKAITA (1) (2)
(milijonais EUR) |
||||
… m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų pelno (nuostolių) ataskaita |
Ataskaitiniai metai |
Praėję metai |
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
Grynosios pajamos iš viso |
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
Metų (nuostolis) pelnas |
|
|
(*1) Straipsniai, kuriuos reikia suderinti. Žr. 5 konstatuojamąją dalį.
(1) ECB pelno (nuostolių) ataskaita yra šiek tiek kitokio formato. Žr. 2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko sprendimo (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1) III priedą.
(2) Atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti paskelbtose nacionalinių centrinių bankų metinėse finansinėse ataskaitose. IV, VIII ir IX prieduose straipsniai, kuriuos reikia suderinti, pažymėti žvaigždute.
(3) Vietoj to centriniai bankai gali skelbti tikslias sumas eurais arba kitokiu būdu suapvalintas sumas.
(4) Įskaitant administracinius atidėjinius.
(5) Šis straipsnis naudojamas, kai banknotų gamyba užsakoma iš išorinių šaltinių (išorinių bendrovių, atsakingų už banknotų gamybą centrinių bankų vardu, suteiktų paslaugų kaina). Rekomenduojama, kad išlaidos, patirtos dėl nacionalinių ir eurų banknotų emisijos, būtų įtrauktos į pelno (nuostolių) ataskaitą, kai dėl šių išlaidų pateikiamos sąskaitos arba šios išlaidos patiriamos kitu būdu.
X PRIEDAS
Panaikintos gairės ir jų vėlesnių pakeitimų sąrašas
Gairės ECB/2010/20 |
|
Gairės ECB/2011/27 |
|
Gairės ECB/2012/29 |
|
Gairės ECB/2014/54 |
|
Gairės ECB/2015/24 |
XI PRIEDAS
ATITIKTIES LENTELĖ
Gairės ECB/2010/20 |
Šios gairės |
3 straipsnis |
4 straipsnis |
4 straipsnis |
6 straipsnis |
6 straipsnis |
7 straipsnis |
— |
8 straipsnis |
7 straipsnis |
9 straipsnis |
8 straipsnis |
10 straipsnis |
9 straipsnis |
11 straipsnis |
10 straipsnis |
12 straipsnis |
11 straipsnis |
13 straipsnis |
12 straipsnis |
14 straipsnis |
13 straipsnis |
15 straipsnis |
14 straipsnis |
16 straipsnis |
15 straipsnis |
17 straipsnis |
16 straipsnis |
18 straipsnis |
17 straipsnis |
19 straipsnis |
18 straipsnis |
20 straipsnis |
19 straipsnis |
21 straipsnis |
20 straipsnis |
22 straipsnis |
21 straipsnis |
23 straipsnis |
22 straipsnis |
24 straipsnis |
23 straipsnis |
25 straipsnis |
24 straipsnis |
26 straipsnis |
25 straipsnis |
27 straipsnis |
26 straipsnis |
28 straipsnis |
27 straipsnis |
29 straipsnis |
28 straipsnis |
30 straipsnis |
29 straipsnis |
31 straipsnis |
30 straipsnis |
32 straipsnis |