EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62016TJ0057
2017 m. liepos 18 d. Bendrojo Teismo (ketvirtoji kolegija) sprendimas.
Chanel SAS prieš Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybą.
Bendrijos dizainas – Registracijos pripažinimo negaliojančia procedūra – Įregistruotas Bendrijos dizainas, vaizduojantis ornamentą – Ankstesnis dizainas – Registracijos pripažinimo negaliojančia pagrindas – Individualių savybių nebuvimas – Nagrinėjamas gaminys – Dizainerio laisvės mastas – Skirtingo bendro įspūdžio nebuvimas – Reglamento (EB) Nr. 6/2002 6 straipsnis ir 25 straipsnio 1 dalies b punktas.
Byla T-57/16.
2017 m. liepos 18 d. Bendrojo Teismo (ketvirtoji kolegija) sprendimas.
Chanel SAS prieš Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybą.
Bendrijos dizainas – Registracijos pripažinimo negaliojančia procedūra – Įregistruotas Bendrijos dizainas, vaizduojantis ornamentą – Ankstesnis dizainas – Registracijos pripažinimo negaliojančia pagrindas – Individualių savybių nebuvimas – Nagrinėjamas gaminys – Dizainerio laisvės mastas – Skirtingo bendro įspūdžio nebuvimas – Reglamento (EB) Nr. 6/2002 6 straipsnis ir 25 straipsnio 1 dalies b punktas.
Byla T-57/16.
Court reports – general
Byla T‑57/16
Chanel SAS
prieš
Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybą
„Bendrijos dizainas – Registracijos pripažinimo negaliojančia procedūra – Įregistruotas Bendrijos dizainas, vaizduojantis ornamentą – Ankstesnis dizainas – Registracijos pripažinimo negaliojančia pagrindas – Individualių savybių nebuvimas – Nagrinėjamas gaminys – Dizainerio laisvės mastas – Skirtingo bendro įspūdžio nebuvimas – Reglamento (EB) Nr. 6/2002 6 straipsnis ir 25 straipsnio 1 dalies b punktas“
Santrauka – 2017 m. liepos 18 d. Bendrojo Teismo (ketvirtoji kolegija) sprendimas
Bendrijos dizainas – Apskundimo procedūra – Ieškinys Sąjungos teisme – Bendrojo Teismo kompetencija – Tarnybai skirtas nurodymas – Netaikymas
(Tarybos reglamento Nr. 6/2002 61 straipsnio 3 ir 6 dalys)
Bendrijos dizainas – Negaliojimo pagrindai – Individualių savybių nebuvimas – Dizainas, informuotam vartotojui nesudarantis bendro įspūdžio, kuris skirtųsi nuo ankstesnio dizaino daromo bendro įspūdžio – Vertinimo kriterijai
(Tarybos reglamento Nr. 6/2002 6 straipsnis ir 25 straipsnio 1 dalies b punktas)
Bendrijos dizainas – Negaliojimo pagrindai – Individualių savybių nebuvimas – Dizainas, informuotam vartotojui nesudarantis bendro įspūdžio, kuris skirtųsi nuo ankstesnio dizaino daromo bendro įspūdžio – Vertinimo kriterijai – Dizainerio laisvė
(Tarybos reglamento Nr. 6/2002 6 straipsnio 2 dalis ir 25 straipsnio 1 dalies b punktas)
Bendrijos dizainas – Negaliojimo pagrindai – Individualių savybių nebuvimas – Dizainas, informuotam vartotojui nesudarantis bendro įspūdžio, kuris skirtųsi nuo ankstesnio dizaino daromo bendro įspūdžio – Vertinimas – Ginčijamas dizainas, įregistruotas kaip ornamentas visiškai nenurodant gaminių, kuriuose numatyta šį dizainą pritaikyti – Pasekmės – Apeliacinės tarybos pareiga nustatyti gaminius, kuriuose numatyta ginčijamą dizainą pritaikyti – Nebuvimas
(Tarybos reglamento Nr. 6/2002 36 straipsnio 2 dalis)
Bendrijos dizainas – Apskundimo procedūra – Ieškinys Sąjungos teisme – Bendrojo Teismo kompetencija – Faktinių aplinkybių peržiūrėjimas atsižvelgiant į pirmą kartą jame pateiktus įrodymus – Netaikymas
(Tarybos reglamento Nr. 6/2002 61 straipsnis)
Bendrijos dizainas – Negaliojimo pagrindai – Individualių savybių nebuvimas – Dizainas, informuotam vartotojui nesudarantis bendro įspūdžio, kuris skirtųsi nuo ankstesnio dizaino daromo bendro įspūdžio – Atsižvelgimas į bendrą įspūdį pagal gaminio panaudojimo būdą
(Tarybos reglamento Nr. 6/2002 6 straipsnio 1 dalis ir 25 straipsnio 1 dalies b punktas)
Bendrijos dizainas – Registracijos pripažinimo negaliojančia pagrindai – Individualių savybių nebuvimas – Dizainas, informuotam vartotojui nesudarantis bendro įspūdžio, kuris skirtųsi nuo ankstesnio dizaino daromo bendro įspūdžio – Ornamento vaizdas
(Tarybos reglamento Nr. 6/2002 6 straipsnis ir 25 straipsnio 1 dalies b punktas)
Žr. sprendimo tekstą.
(žr. 17 punktą)
Žr. sprendimo tekstą.
(žr. 27, 28 punktus)
Žr. sprendimo tekstą.
(žr. 29–32 punktus)
Norint nustatyti gaminį, kuriame numatyta pritaikyti ginčijamą dizainą arba tą dizainą panaudoti, reikia atsižvelgti į paraiškoje registruoti minėtą dizainą pateiktą atitinkamą nuorodą, taip pat į patį dizainą, jeigu iš jo matomas gaminio pobūdis, paskirtis arba funkcija.
Nagrinėjamu atveju ginčijamas dizainas, įregistruotas kaip prie Lokarno susitarimo, nustatančio tarptautinio pramoninio dizaino klasifikaciją, 32 klasės priskirtas ornamentas, nesuteikia informacijos apie savo paskirtį ar funkciją. Be to, monograma Chanel įregistruota labai dideliam gaminių skaičiui, o ginčijamas dizainas įregistruotas kaip ornamentas, nenurodant kokiuose gaminiuose numatyta jį pritaikyti. Remiantis tuo galima daryti išvadą, kad šiuo atveju nebuvo įmanoma nustatyti nei gaminių, kuriuose numatyta ginčijamą dizainą pritaikyti arba panaudoti, sektoriaus, nei palyginti šio dizaino su Chanel monograma.
Taigi Apeliacinė taryba teisingai nusprendė, kad gaminys, kuriame numatyta panaudoti ginčijamą dizainą, yra ornamentas. Apeliacinė taryba neturėjo nustatyti, kokiame gaminyje buvo numatyta pritaikyti šį ornamentą.
(žr. 41–44 punktus)
Žr. sprendimo tekstą.
(žr. 49 punktą)
Žr. sprendimo tekstą.
(žr. 52 punktą)
Ginčijamas dizainas, kuris labai panašus į monogramą Chanel, neturi individualių savybių, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 6/2002 dėl Bendrijos dizaino 6 straipsnį. Tam tikra prasme šį dizainą galima laikyti kūriniu, kurio sukūrimą lėmė Chanel monogramos idėja, juo labiau dėl to, kad ginčijamo dizaino pasirinkimui įtakos nedarė jokie vertinimai, o jo kūrėjas nepakankamai atskyrė minėtą dizainą ir Chanel monogramą. Todėl nustatant, ar dizainai, dėl kurių kilo ginčas, sudaro skirtingą bendrą įspūdį, reikia manyti, kad informuotas vartotojas juos suvoks bendrai. Tačiau, net jei abu dizainai turi centrinių dalių skirtumų, kurių informuotas vartotojas gali nepastebėti dėl to, kad ginčijamas dizainas gali būti naudojamas pasuktas tokiu kampu, kuris gali svyruoti iki 90 laipsnių, ir skirtingų dydžių, reikia konstatuoti, kad bendras įspūdis nesiskiria, nes išorinės dalys, darančios didelę įtaką kontūrui ir bendram dizainų, dėl kurių kilo ginčas, įspūdžiui, yra labai panašios ir beveik tapačios.
Atsižvelgiant į dizainų, dėl kurių kilo ginčas, panašumus, didelis dizainerio laisvės mastas gali tik sustiprinti skirtingo bendro įspūdžio, kurį sukuria minėti dizainai, nebuvimą. Be to, ginčijamas dizainas yra prie Lokarno susitarimo, nustatančio tarptautinio pramoninio dizaino klasifikaciją, 32 klasės priskirtas ornamentas ir tokį ornamentą galima panaudoti daugeliui gaminių, todėl beveik neįmanoma preliminariai nustatyti jo naudojimo. Taigi ši aplinkybė sustiprina būtinybę atlikti išsamią bendrų įspūdžių, kuriuos sudaro dizainai, dėl kurių kilo ginčas, analizę.
(žr. 55, 56, 58, 59 punktus)