EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Compliance with rules on access and benefit-sharing arising from the use of genetic resources and associated traditional knowledge
Taisyklių dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir juos bei susijusias tradicines žinias naudojant gaunamos naudos pasidalijimo laikymasis
Taisyklių dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir juos bei susijusias tradicines žinias naudojant gaunamos naudos pasidalijimo laikymasis
Šiuo reglamentu nustatomos galimybės naudotis genetiniais ištekliais* bei tradicinėmis žiniomis*, susijusiomis su genetiniais ištekliais, ir juos naudojant gautos naudos pasidalijimo reikalavimų atitikties taisyklės, kaip išdėstyta Biologinės įvairovės konvencijos Nagojos protokole dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo.
Nagojos protokolo galimybės naudotis ir naudos pasidalijimo principo tikslas yra sąžiningai ir teisingai dalytis nauda, gauta naudojant genetinius išteklius, su šalimi, kuri teikia tuos genetinius išteklius. Gauta nauda turėtų prisidėti prie biologinės įvairovės tvaraus naudojimo ir išsaugojimo.
Pagrindinis reglamento tikslas yra užtikrinti, kad genetinių išteklių ir su jais susijusių tradicinių žinių naudotojai ES tai darytų pagal šalies teikėjos teisės aktus, kuriais reglamentuojama galimybė naudotis genetiniais ištekliais ir naudos pasidalijimas.
Genetiniai ištekliai yra naudojami komerciniais ir nekomerciniais tikslais daugelyje sektorių, kaip antai mokslinių tyrimų, augalų selekcijos, farmacijos, kosmetikos, maisto bei pašarų ir biotechnologijų. Universitetai ir įmonės juos naudoja mokslinių tyrimų ir (arba) mokslinių tyrimų ir plėtros veikloje produktų komercinimo tikslais.
Visos šalys (įskaitant ES šalis) turi teisę į savo gamtos išteklius ir galią nustatyti galimybes naudotis joms priklausančiais genetiniais ištekliais.
Šalims teikėjoms kyla sunkumų, kai reikia stebėti savo genetinius išteklius jiems palikus šalį. Svarbi Nagojos protokolo pridėtinė vertė yra atitikties priemonių nustatymas. Šalys „naudotojos“ turi imtis priemonių užtikrinti, kad jų šalyje naudojami genetiniai ištekliai būtų prieinami pagal šalies teikėjos galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos pasidalijimo taisykles (gaunant sutikimą, duodamą iš anksto gavus visą reikiamą informaciją, ir nustatant abipusiai sutartas sąlygas). Tada ši informacija perduodama atgal šaliai teikėjai. Reglamente (ES) Nr. 511/2014 pateikiamos taisyklės dėl tokių atitikties priemonių.
Pagrindinis reglamentu nustatytas reikalavimas yra imtis tinkamų atsargumo priemonių. Genetinių išteklių naudotojai siekia gauti, saugo ir perduoda tolesniems naudotojams informaciją apie genetinius išteklius ir su jais susijusias tradicines žinias. Jei naudotojai neturi pakankamai informacijos apie galimybės naudotis ir naudojimo teisėtumą, naudotojai turėtų gauti leidimą, nustatyti abipusiai sutartas sąlygas arba nutraukti ištekliaus naudojimą.
Genetinių išteklių naudotojai taip pat turi pateikti pareiškimą dėl tinkamų atsargumo priemonių. ES pareiškimą dėl tinkamų atsargumo priemonių reikia pateikti dviejuose etapuose:
Tai reiškia, kad ES yra du kontrolės punktai. Informacija apie tokius kontrolės punktus perduodama Galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos pasidalijimo informacijos centrui (tai yra Nagojos protokolu sukurta tarptautinė IT priemonė, skirta keistis informacija tarp visų susijusių subjektų) ir šalims teikėjoms.
Naudotojai su galimybe naudotis ištekliu ir naudos pasidalijimu susijusią informaciją turi saugoti 20 metų po naudojimo laikotarpio pabaigos.
Kiekviena ES šalis turi paskirti bent vieną instituciją, atsakingą už šio reglamento įgyvendinimą. Ši institucija gauna pareiškimus dėl tinkamų atsargumo priemonių ir yra atsakinga už naudotojų patikrinimus.
Taip pat yra dvi savanoriškos priemonės, padedančios naudotojams laikytis reikalavimų: ES kolekcijų registras ir geriausios praktikos pavyzdžių pagal reglamento sąlygas registras.
Reglamentas taikomas nuo 2014 m. spalio 12 d., išskyrus kelis straipsnius, kurie taikomi nuo 2015 m. spalio 12 d.
1993 m. biologinės įvairovės konvencija (žr. santrauką) yra pagrindinė tarptautinė priemonė, kuria siekiama išsaugoti biologinę įvairovę, ją tvariai naudoti ir sąžiningai bei teisingai pasidalyti naudojant genetinius išteklius gaunamą naudą.
2010 m. spalio mėn. priimtas Nagojos protokolas yra paremtas konvencijos taisyklėmis dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir piniginės bei nepiniginės naudos, gaunamos naudojant genetinius išteklius, pasidalijimo.
Daugiau informacijos žr.:
2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 511/2014 dėl Nagojos protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo naudotojams skirtų atitikties priemonių Sąjungoje (OL L 150, 2014 5 20, p. 59–71)
Komisijos pranešimas – Rekomendacinis dokumentas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 511/2014 dėl Nagojos protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo naudotojams skirtų atitikties priemonių Sąjungoje taikymo srities ir pagrindinių prievolių (OL C 313, 2016 8 27, p. 1–19)
2015 m. spalio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1866, kuriuo nustatomos išsamios Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 511/2014 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su kolekcijų registru, naudotojų atitikties stebėsena ir geriausia praktika (OL L 275, 2015 10 20, p. 4–19)
2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas 2014/283/ES dėl Biologinės įvairovės konvencijos Nagojos protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 150, 2014 5 20, p. 231–233)
1993 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas 93/626/EEB dėl Biologinės įvairovės konvencijos sudarymo (OL L 309, 1993 12 13, p. 1–2)
paskutinis atnaujinimas 20.11.2020