I.
ĮVADAS
Pastaruoju metu vykdytų teroristinių išpuolių taikiniais ne kartą tapo viešosios erdvės. Išpuolių vykdytojai naudojosi tuo, kad šie taikiniai dėl savo atvirumo ir viešumo buvo pažeidžiami. Pavyzdžiui, per išpuolius Barselonoje, Berlyne, Briuselyje, Londone, Mančesteryje, Nicoje ir Stokholme taikytasi į pėsčiųjų zonas, turistų lankomas vietas, transporto ir prekybos centrus, religinių apeigų vietas, lauko turgavietes, koncertų sales ir miesto aikštes. Be vadinamųjų sudėtingų, didelio intensyvumo išpuolių, per kuriuos naudojami sprogmenys su šaunamaisiais ginklais, Europoje vykdyta ir vis daugiau vadinamųjų žemųjų technologijų išpuolių prieš viešąsias erdves naudojant kasdienius daiktus, pvz., transporto priemones panaudojant taranavimui arba peilius panaudojant užpuolimams. Taikiniai dažnai pasirenkami taip, kad aukų būtų kuo daugiau. Europolo ir ES žvalgybos ir situacijų centro (EU INTCEN) grėsmių vertinimai patvirtina, kad renkantis taikinius siekiama būtent to. Teroristų leidiniuose internete taip pat atvirai raginama vykdyti išpuolius, dėl kurių nukentėtų kuo daugiau žmonių.
Siekdamos apsaugoti viešąsias erdves valstybės narės patiria ypatingų sunkumų. Taip yra dėl to, kad viešosios erdvės, kurios tapo arba gali tapti taikiniais, yra labai įvairios (nuo visiškai atvirų erdvių iki erdvių, kuriose užtikrinama tam tikra apsauga), tokias erdves saugantys subjektai taip pat įvairūs, be to, kyla masinių aukų rizika. Sunkiausia valstybėms narėms dėl to, kad jos kartu siekia ir didinti viešųjų erdvių saugumą, ir užtikrinti, kad jos išliktų atviros, kad piliečiai galėtų tęsti kasdienį gyvenimą.
Už viešųjų erdvių apsaugą visų pirma atsakingos valstybės narės, tačiau ES gali remti šias pastangas ir turėtų tai daryti aktyviau. Kaip paskelbta ketinimų laiške Europos Parlamentui ir Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei bei prie jo pridėtame Vieningesnės, stipresnės ir demokratiškesnės Sąjungos kūrimo plane, šiame veiksmų plane išdėstytos įvairios priemonės, siekiant valstybėms narėms suteikti gaires ir paramą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis viešųjų erdvių apsaugos srityje. Tai yra didesnio kovos su terorizmu priemonių, kurių turi būti imtasi per artimiausius šešiolika mėnesių, rinkinio dalis. Nors rizikos visiškai pašalinti neįmanoma, šios operatyvinės priemonės padės valstybėms narėms nustatyti grėsmes ir kartu sumažinti viešųjų erdvių pažeidžiamumą, sušvelninti teroristinių išpuolių padarinius ir pagerinti bendradarbiavimą.
ES gali teikti dvejopą paramą, kad padėtų apsaugoti viešąsias erdves. Pirma, ji gali skatinti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais tarpvalstybiniu mastu, suteikdama tikslinį finansavimą (II skyrius) ir galimybę naudotis specialistų tinklais ir rekomendacijomis (III skyrius). Antra, ES gali šiai veiklai sutelkti daug įvairių suinteresuotųjų subjektų – tiek vietos lygmeniu, tiek iš privačiojo sektoriaus (IV skyrius). Šiuo veiksmų planu, grindžiamu bendru darbu ir tinklaveika, sukuriami įvairūs forumai, siekiant užtikrinti sistemingesnį ir struktūriškesnį dalijimąsi informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su viešųjų erdvių apsauga. Prireikus viešųjų erdvių apsaugos veikla bus grindžiama tokiose srityse kaip ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga arba pasirengimo cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų keliamiems saugumo pavojams vykdytais veiksmais ir įgyta patirtimi, užtikrinant šių tarpusavyje susijusių sričių sąsają.
II.
ES FINANSAVIMAS VIEŠOSIOMS ERDVĖMS APSAUGOTI
ES finansavimas taip pat padeda valstybėms narėms apsaugoti viešąsias erdves, naudotis kitose valstybėse narėse turimomis ekspertinėmis žiniomis bei geriausia praktika ir stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Tai gali būti, pavyzdžiui, novatoriškos infrastruktūros plėtojimo skatinimo ir rėmimo priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti viešąsias erdves išlaikant jų atvirumą. Šiuo tikslu Komisija didina galimybes gauti ES finansavimą tiek trumpuoju, tiek vidutinės trukmės laikotarpiais.
Siekdama patenkinti neatidėliotinus trumpalaikius poreikius kartu su šiuo veiksmų planu šiandien Komisija skelbia kvietimą teikti projektų pasiūlymus pagal Vidaus saugumo fondo (VSF) policijai skirtą dalį; bendra numatyta skirti suma yra 18,5 mln. EUR. Šiomis lėšomis bus remiami tarpvalstybiniai projektai, kuriais didinama viešųjų erdvių apsauga.
Šios ES lėšos taip pat gali padėti remti operatyvinį bendradarbiavimą vietoje. Siekdama sustiprinti pirmojo reagavimo pajėgų tarpusavio bendradarbiavimą po teroristinių išpuolių, ES pagal šį kvietimą teikti bendradarbiavimo projektus skirs finansavimą, kad sustiprintų teisėsaugos, civilinės saugos ir medicinos tarnybų veiklos koordinavimą sunkiausiu etapu po išpuolio.
Šis trumpalaikis finansavimas 2018 m. bus papildytas lėšomis, kurios pagal iniciatyvą „Inovatyvūs miestų sprendimai“ bus skirtos iš Europos regioninės plėtros fondo. Finansavimas gali būti skiriamas tokiems veiksmams kaip fizinio pastatų atsparumo užtikrinimas, fizinė susibūrimo vietų apsauga ir saugumo aspektų integravimas projektavimo metu. Tai, be kita ko, gali būti priemonės, kuriomis didinamas saugumas (įskaitant viešąjį saugumą) projektuojant viešąsias erdves ir apšvietimą, taip pat visuomenės informavimo kampanijos, vykdomos imantis miestų atgaivinimo priemonių. Siekdama išnagrinėti miestų susidomėjimą ir galimas idėjas, susijusias su novatoriškais viešųjų erdvių saugumo problemų sprendimais, Komisija 2017 m. rugsėjo 15 d. paprašė pareikšti susidomėjimą pagal iniciatyvą „Inovatyvūs miestų sprendimai“. Tai padės Komisijai rengti būsimus kvietimus teikti pasiūlymus šioje srityje. Remdamasi tuo, 2018 m. spalio mėn. Komisija pagal iniciatyvą „Inovatyvūs miestų sprendimai“ paskelbs kvietimą teikti pasiūlymus; bendras biudžetas bus iki 100 mln. EUR, o saugumo tema bus viena pagrindinių.
Svarbu didinti vadovaujančiųjų institucijų, vietos valdžios institucijų bei paramos gavėjų, atsakingų už šių lėšų valdymą, informuotumą apie viešųjų erdvių pažeidžiamumą, taip pat plėsti žinias ir skleisti gerąją saugumo aspektų integravimo projektuojant skatinimo patirtį. Komisija ragina valstybes nares, miestus ir regionus geriau integruoti viešųjų erdvių apsaugą į Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo investicijas į infrastruktūrą.
Miestų planavimas ir projektavimas gali padėti apsaugoti viešąsias erdves. Amsterdamo pakte, dėl kurio 2016 m. susitarė ES ministrai, atsakingi už miestų klausimus, nustatyta ES miestų darbotvarkė – integruotas ir suderintas požiūris į ES miestų dimensiją ir nacionalinę politiką bei teisės aktus. Šiuo metu nustatyta 12 prioritetų. 2017 m. spalio mėn. Komisija pasiūlys naują saugumo viešosiose erdvėse srities partnerystę su valstybėmis narėmis; daugiausia dėmesio bus skiriama žinių, reglamentavimo ir finansavimo gerinimui. Komisija ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas paremti šią iniciatyvą.
Grėsmė viešosioms erdvėms kinta, todėl turime geriau suvokti tendencijas, riziką ir galimas padarinių švelninimo priemones. Tam reikia labiau naudotis atitinkamomis galimybėmis mokslinių tyrimų srityje. Pagal Septintąją bendrąją programą ir programą „Horizontas 2020“ ES lėšomis iki šiol finansuoti 48 saugumo srities mokslinių tyrimų projektai, susiję su viešųjų erdvių apsauga; iš viso skirta 195 mln. EUR. Dauguma šių projektų jau pasiekta rezultatų, kurių sklaidą reikia užtikrinti. Jei tinkama, reikia skirti investicijų, kad būtų imtasi atitinkamų praktinių veiksmų. Siekdama paskatinti su viešųjų erdvių apsauga susijusių mokslinių tyrimų rezultatų įsisavinimą, Komisija surengs Specialistų forumo ir Europos teisėsaugos technologijų tarnybų tinklo (ENLETS) keitimąsi nuomonėmis, taip pat keitimąsi nuomonėmis su specialistų tinklu pagal programą „Horizontas 2020“.
Siekiant pagerinti gebėjimą aptikti į viešąsias erdves įnešamus sprogmenis, šaunamuosius ginklus ir kitus ginklus, taip pat chemines, biologines, radiologines ir branduolines (ChBRB) medžiagas, reikia papildomų mokslinių tyrimų. Moksliniais tyrimais taip pat turėtų būti nagrinėjamas įvairių padarinių švelninimo priemonių ir strategijų veiksmingumas, taip pat nustatytos įvairių galimų taikinių pažeidžiamumo mažinimo ir atsparumo didinimo strategijos. Šiuo atžvilgiu itin svarbūs bandymai. Bus dedamos pastangos siekiant pagal programą „Horizontas 2020“ parengti mokslinių tyrimų projektus, kuriais būtų tenkinami šie poreikiai.
Tikslas
|
Veiksmas / Rezultatas
|
Terminas
|
Teikiant trumpalaikį finansavimą remti valstybių narių veiksmus, kuriais siekiama apsaugoti viešąsias erdves.
|
18,5 mln. EUR suteikta pagal Vidaus saugumo fondą (VSF).
Be kita ko, bus skiriamas finansavimas bendradarbiavimo projektams, kuriais siekiama stiprinti teisėsaugos, civilinės saugos ir medicinos tarnybų veiklos koordinavimą sunkiausiu etapu po išpuolio.
|
Kvietimas teikti paraiškas paskelbtas 2017 m. spalio mėn.
|
Suteikti didesnį struktūrinį finansavimą siekiant apsaugoti viešąsias erdves.
|
Suteikti finansavimą iš Europos regioninės plėtros fondo pagal iniciatyvą „Inovatyvūs miestų sprendimai“.
|
Kvietimas teikti paraiškas iki 2018 m. spalio mėn.
|
III.
SPECIALISTŲ TINKLAI IR ES GAIRĖS, KURIŲ TIKSLAS – APSAUGOTI VIEŠĄSIAS ERDVES
Valstybės narės taiko skirtingus viešųjų erdvių apsaugos metodus ir yra sukaupusios nevienodą patirtį. ES gali padėti joms spręsti didėjančias viešųjų erdvių apsaugos problemas, suteikdama galimybę dalyvauti forumuose, kuriuose galima dalytis susijusia patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais. Tai turėtų būti daroma visais atitinkamais lygmenimis – politikos lygmeniu, teisėsaugos specialistų lygmeniu ir specializuotų teisėsaugos padalinių, užtikrinančių viešųjų erdvių apsaugą, veiklos lygmeniu. Kaip paskelbta Devintojoje pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaitoje ir nurodyta išsamiame ES saugumo politikos vertinime, keitimasis nuomonėmis grindžiamas tinklaveika, kad būtų galima sistemingiau dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais, pasimokyti iš patirties, įgytos po ankstesnių išpuolių, parengti gaires ir pasidalyti novatoriškais viešųjų erdvių apsaugos didinimo sprendimais.
Politikos lygmeniu Komisija neseniai įsteigė ES pažeidžiamų taikinių apsaugos politikos grupę, kad pagerintų valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą. Grupė, kuriai priklauso valstybių narių politikos formuotojai, rinks geriausios praktikos pavyzdžius, jais dalysis ir juos skleis, taip pat patars Komisijai dėl tolesnių viešųjų erdvių apsaugos veiksmų. Grupė veiklą vykdys dviejuose forumuose: Specialistų forume ir Veiklos vykdytojų forume (dėl pastarojo žr. IV skyrių).
Specialistų forumas suburia valstybių narių teisėsaugos srities specialistus ir teisėsaugos institucijų tinklus, pavyzdžiui, AIRPOL, ATLAS, ENLETS ir RAILPOL, kad specialistai galėtų dalytis ekspertinėmis žiniomis apie viešųjų erdvių apsaugą. Be to, bus įsteigtas naujas Didelės rizikos viešųjų erdvių saugumo tinklas, kurį sudarys specializuotų teisėsaugos padalinių, atsakingų už didelės rizikos viešųjų erdvių apsaugą, atstovai. Šis tinklas bus platforma, kurioje bus galima rengti bendrus mokymus ir bendras pratybas. Tinklo tikslas – padėti valstybėms narėms geriau pasirengti išpuoliams ir gebėti geriau reaguoti išpuolio atveju.
Kadangi viešųjų erdvių apsauga yra visuotinė problema, svarbu daugiašaliuose forumuose ir su šalimis partnerėmis už ES ribų dalytis su tuo susijusia geriausia patirtimi. Pasaulinis kovos su terorizmu forumas (GCTF) sprendė viešųjų erdvių klausimą ir parengė gerosios praktikos vadovus, padedančius pasidalyti įgyta patirtimi. Siekiant toliau tęsti šį darbą, reikia stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą – visų pirma su pagrindiniais partneriais, pavyzdžiui, Jungtinėmis Valstijomis. Tam reikėtų plėsti dabartinį ES ir JAV bendradarbiavimą, pavyzdžiui, sprogmenų aptikimo srityje.
ES bendradarbiavimas viešųjų erdvių apsaugos klausimais taip pat gali būti naudingas: gali būti išplėtotos bendros gairės, bandoma įranga, skatinamas standartų suderinimas ir dalijimasis gerosios praktikos pavyzdžiais. Geriausia nustatyta valstybių narių praktika grindžiamos ES rekomendacijos gali padėti spręsti įvairius klausimus, susijusius su viešųjų erdvių apsauga: nuo pastatų ir vietų fizinės apsaugos stiprinimo, specialiems (sporto ir kultūros) renginiams bei vietoms (oro uostų nekontroliuojamosioms zonoms) skirtų tikslinių gairių iki pažeidžiamumo vertinimų rėmimo ir sustiprintų aptikimo ir reagavimo pajėgumų. ES rekomendacijos taip pat gali padėti valstybėms narėms didinti visuomenės informuotumą. Didesnis visuomenės informuotumas padės užtikrinti, kad būtų greitai pranešama apie įtartiną elgesį. Kai kurios valstybės narės parengė veiksmingą informuotumo didinimo medžiagą, pvz., vaizdo įrašų, lankstinukų ir plakatų. Šiais geriausios praktikos pavyzdžiais turėtų būti dalijamasi su kitomis valstybėmis narėmis.
Be to, esama techninių sprendimų, galinčių padėti užtikrinti didesnį viešųjų erdvių saugumą ir kartu išsaugoti jų atvirumą ir viešumą. Itin svarbu, kad saugumo aspektai būtų integruojami projektuojant viešąsias erdves nuo pat pradinio kūrimo etapo. Pavyzdžiui, projekto koncepcijos prie įėjimo į pastatus gali padėti užkirsti kelią teroristų įsibrovimui (pvz., prieigos kontrolės zonos rizikai mažinti) ir užtikrinti, kad prie pastatų neprasiveržtų transporto priemonės. Siekiant išsaugoti atviras viešąsias erdves, tačiau kartu deramai užtikrinti veiksmingą jų apsaugą, reikia tęsti ir toliau plėtoti praktinius mokslinius tyrimus, bandymus ir gaires. Apsaugos priemonės, kaip antai užtvaros ar aptikimo įranga, turėtų kuo miau kristi į akis, kad jų poveikis visuomenei būtų kuo mažesnis ir jos nesukeltų antrinio pažeidžiamumo.
Transporto sektorius daug metų buvo tiek teroristinių išpuolių taikinys, tiek išpuolių vykdymo priemonė (pvz. užgrobti lėktuvai ar sunkvežimiai, kuriais taranuojama). Komisija rengia geriausios saugumo užtikrinimo praktikos gairių rinkinį, skirtą komerciniam kelių transporto sektoriui. Daugiausia dėmesio bus skiriama sunkvežimių saugumo didinimui mažinant neteisėto įsilaužimo į sunkvežimį (įskaitant pagrobimą ir vagystę), siekiant panaudoti jį teroristinio taranavimo išpuolio reikmėms, riziką. Iki 2017 m. pabaigos bus parengtas nacionaliniams kelių transporto sektoriams skirtų gairių rinkinys. Reikia išnagrinėti naujus technologinius sprendimus, pavyzdžiui, susidūrimo išvengimo sistemas, automatinį avarinį stabdymą arba teisėsaugos institucijų galimybes automobilius stabdyti nuotoliniu būdu.
ES gali labai praktiškai padėti valstybėms narėms stiprinti viešųjų erdvių apsaugos didinimo pajėgumus. Padedant Komisijai sukurta ES vietų, kurios yra pažeidžiami taikiniai, vertinimo priemonė; vykdomi jos bandymai, siekiant užtikrinti viešųjų erdvių apsaugą. Be kita ko, vertinamas visų rūšių viešųjų erdvių pažeidžiamumas. Komisija yra pasirengusi padėti valstybėms narėms vykdyti savanoriškus vertinimus vietoje. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti tokius pažeidžiamumo vertinimus, bus išplėtota elektroninė programa.
Teroristinės organizacijos nuolat bando naujinti savo metodus ir veikimo būdus, todėl ES atsakas taip pat turi būti novatoriškas, ji turi naudotis technologijomis ir kaupti patirtį visoje Sąjungoje, siekdama nustatyti ir sušvelninti kylančias grėsmes. Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie bepiločių orlaivių, kuriais gali pasinaudoti teroristai, keliamą galimą grėsmę. Ji bus šalinama tęsiant su ES taisyklėmis, kuriomis užtikrinama bepiločių orlaivių sistemų civilinių operacijų sauga ir saugumas, susijusią veiklą, įskaitant priemones, kuriomis padedama lengviau nustatyti priešiškus bepiločius orlaivius.
Tikslas
|
Veiksmas / Rezultatas
|
Terminas
|
Stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą politiniu lygmeniu.
|
Su valstybių narių teisėsaugos srities specialistais ir teisėsaugos tinklais įsteigti ES pažeidžiamų taikinių apsaugos politikos grupę ir Specialistų forumą (steigiamieji posėdžiai – 2017 m. rugsėjo mėn.).
|
Kiti posėdžiai – 2018 m. pirmąjį ketvirtį.
|
Didinti specializuotų policijos padalinių bendradarbiavimą.
|
Sukurti Didelės rizikos viešųjų erdvių saugumo tinklą, kuris būtų teisėsaugos specialistų tinklas, sprendžiantis didelės rizikos viešųjų erdvių apsaugos problemą. Jo tikslas būtų rengti bendrus mokymus ir pratybas ir dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais.
|
Steigiamasis posėdis – 2017 m. lapkričio mėn.
Bendradarbiavimo veikla bus pradėta 2018 m. pirmąjį ketvirtį.
|
Didinti pastatų fizinę apsaugą.
|
Pateikti fizinio pastatų atsparumo didinimo gaires.
|
2018 m. ketvirtasis ketvirtis.
|
Geriau apsaugoti žmonių susibūrimo vietas, sporto ir kultūros renginius.
|
Teikti rekomendacijas dėl žmonių susibūrimo vietų, įskaitant sporto ir kultūros renginių vietas, apsaugos, grindžiamas su atrinktomis valstybėmis narėmis atliktais bandymais.
Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti visų rūšių viešųjų erdvių pažeidžiamumo vertinimą, išplėtoti elektroninę programą.
|
2018 m. antrasis ir trečiasis ketvirčiai.
|
Didinti oro uostų nekontroliuojamųjų zonų saugumą.
|
Pateikti rekomendacijas dėl oro uostų nekontroliuojamųjų zonų apsaugos, kuriose daugiausia dėmesio būtų skiriama keleivių srautams.
|
2018 m. trečiasis ketvirtis.
|
Aktyviau pasitelkti sprogmenis aptinkančius šunis.
|
Teikti rekomendacijas dėl sprogmenis aptinkančių šunų pasitelkimo saugant viešąsias erdves.
|
2018 m. pirmasis ketvirtis.
|
IV.
VIETOS SUBJEKTŲ IR PRIVAČIOJO SEKTORIAUS ĮTRAUKIMAS
Prie viešųjų erdvių apsaugos gali prisidėti įvairūs subjektai. ES gali skatinti bendradarbiavimą su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais; laikoma, kad jis gali labai padėti geriau apsaugoti viešąsias erdves.
Tokios viešosios erdvės kaip prekybos centrai arba koncertų salės dažnai priklauso privatiems subjektams arba yra jų valdomos. Todėl būtina juos įtraukti į veiklą, kuria didinama viešųjų erdvių apsauga. Komisija įsteigs Veiklos vykdytojų forumą, kad galėtų bendradarbiauti su privačiojo sektoriaus veiklos vykdytojais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais iš privačiojo sektoriaus, pavyzdžiui, su automobilių nuomos bendrovėmis ir pan. Tai padės padidinti bendrą supratimą apie esamas saugumo problemas ir paskatins kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ryšius siekiant padidinti saugumą.
Vietos ir regioninės valdžios institucijos taip pat yra svarbūs viešųjų erdvių apsaugos srities suinteresuotieji subjektai. Komisija stiprins šių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir pradės dialogą su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, pavyzdžiui, didelių miestų merais, siekdama dalytis informacija apie viešųjų erdvių apsaugą ir susijusios geriausios praktikos pavyzdžiais. Vykdydama tolesnę veiklą, susijusią su 2017 m. rugsėjo 29 d. Nicos deklaracija, kitų metų pradžioje Komisija kartu su Regionų komitetu surengs aukšto lygio susitikimą su Nicos deklaraciją pasirašiusiais merais ir kitais suinteresuotais vietos ir regionų lygmenų atstovais, siekdama toliau dalytis geriausios viešųjų erdvių apsaugos praktikos pavyzdžiais.
Tikslas
|
Veiksmas / Rezultatas
|
Terminas
|
Stiprinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą viešųjų erdvių apsaugos srityje.
|
Sukurti Veiklos vykdytojų forumą su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kuriems atstovautų jų Europos asociacijos, siekiant sukaupti esamas gaires, parengti rekomendacijas ir pasidalyti geriausios praktikos pavyzdžiais. Grupė bus išskirstyta pagal įvairias temines veiklos sritis. Ji bus viešųjų valdžios institucijų ir įvairių su viešosiomis erdvėmis susijusios veiklos vykdytojų bendravimo kanalas.
|
Steigiamasis posėdis – 2017 m. ketvirtąjį ketvirtį.
|
Stiprinti bendradarbiavimą su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis viešųjų erdvių apsaugos srityje.
|
Užmegzti dialogą su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, įskaitant Europos miestų merus, siekiant išnagrinėti, kaip bendruomenių pastangomis geriau apsaugoti viešąsias erdves. Taip turėtų būti siekiama dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais, gauti mokslinių tyrimų organizacijų ir privačiojo sektoriaus mokslinių žinių ir praktinės patirties, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą.
|
Pirmasis tikslinis susitikimas su miestų merais ir kitomis vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis – 2018 m. pirmąjį ketvirtį.
|
V.
IŠVADOS
Atsižvelgdama į kylančias grėsmes, Europa turi susitelkti ir suvienyti jėgas, kad rastų naujoviškų, tvarių ir veiksmingų būdų, kaip padidinti viešųjų erdvių apsaugą. Nors rizikos visiškai pašalinti neįmanoma, šiame veiksmų plane išdėstytos operatyvinės priemonės, koordinuojami veiksmai ir rekomendacijos gali padėti valstybėms narėms šalinti svarbius trūkumus, kuriuos atskleidė pastarojo meto teroristiniai išpuoliai, ir iš tiesų geriau apsaugoti viešąsias erdves.
Šiame komunikate išdėstytomis priemonėmis siekiama sudaryti sąlygas veiksmingam ES bendradarbiavimui viešųjų erdvių apsaugos srityje. Komisija ragina valstybes nares naudotis įvairiomis šiame veiksmų plane išdėstytomis galimybėmis, be kita ko, turimomis ES lėšomis. Ji ragina Europos Parlamentą ir Tarybą patvirtinti šį veiksmų planą ir aktyviai prisidėti prie jo įgyvendinimo glaudžiai bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Iki 2018 m. pabaigos Komisija peržiūrės šio veiksmų plano įgyvendinimo pažangą.