EUROPOS KOMISIJA
Briuselis, 2016 05 18
COM(2016) 326 final
Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
dėl 2016 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vokietijos stabilumo programos
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52016DC0326
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the 2016 national reform programme of Germany and delivering a Council opinion on the 2016 stability programme of Germany
Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2016 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vokietijos stabilumo programos
Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2016 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vokietijos stabilumo programos
COM/2016/0326 final
EUROPOS KOMISIJA
Briuselis, 2016 05 18
COM(2016) 326 final
Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
dėl 2016 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vokietijos stabilumo programos
Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
dėl 2016 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vokietijos stabilumo programos
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo 1 , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo 2 , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją 3 ,
atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas 4 ,
atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
kadangi:
(1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą 5 , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą 6 , kurioje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos 7 . Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d.; Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Vokietija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;
(2)Vokietijos ataskaita 8 paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Vokietijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą 9 , kuriame pateikiami nuodugnios apžvalgos rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Vokietijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma didelis nuolatinis einamosios sąskaitos perteklius atspindi tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus perteklines santaupas ir mažesnes investicijas. Mažos vidaus investicijos trukdo potencialiam augimui, o didelė priklausomybė nuo užsienio paklausos lemia makroekonominę riziką tuo atveju, jei užsienio paklausa sumažėtų. Atsižvelgiant į einamosios sąskaitos pertekliaus dydį, jis daro neigiamą poveikį euro zonos ekonominės veiklos rezultatams. Sprendžiant šią problemą padidinus investicijas, padidėtų Vokietijos augimo potencialas ir padėtų užtikrinti atsigavimo tvarumą euro zonoje;
(3)2016 m. balandžio 15 d. Vokietija pateikė 2016 m. stabilumo programą, o 2016 m. balandžio 29 d. – nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;
(4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse 10 ;
(5)šiuo metu Vokietijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato subalansuotą nominalųjį biudžetą pasiekti 2016–2020 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, t. y. 0,5 % BVP struktūrinio deficito, bus laikomasi su atsarga visą programos laikotarpį. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės iki 59 ½ % 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos ir kurio nepatvirtino nepriklausoma įstaiga, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2016 ir 2017 m. pasieks 0,4 % BVP perteklių, taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Galimi nuokrypiai, įskaitant dėl to, kad siekiama patenkinti viešųjų investicijų poreikį, ateityje būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio tikslo lygio struktūrinį balansą. Prognozuojama, kad bendroji skola toliau užtikrintai mažės sparčiau, nei reikalaujama pagal skolos taisyklę. Tai sukuria galimybių skatinti viešąsias investicijas. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Vokietija turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas;
(6)nors federalinė vyriausybė priėmė keletą priemonių, kad ateinančiais metais padidintų investicijas į infrastruktūrą, iki šiol nepanašu, kad šios lėšos tvariai padidintų viešąsias investicijas ir kad būtų tenkinami investicijų į infrastruktūrą reikalavimai. Pastaraisiais metais bendros švietimo ir mokslinių tyrimų srities išlaidos padidėjo tik nežymiai ir 2015 m. gali nesiekti 10 % BVP nacionalinio tikslo. Nuolatinės investicijos į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas yra itin svarbios siekiant ateityje užtikrinti Vokietijos konkurencinę padėtį. Kadangi numatoma, jog 2016–2017 m. nominalusis ir struktūrinis biudžetas išliks subalansuotas, ir toliau išlieka pakankamai fiskalinio manevravimo galimybių didesnėms viešosioms investicijoms nepažeidžiant Stabilumo ir augimo pakto taisyklių ir nacionalinės skolos stabdžio taisyklės. Pensijų sistemos pertvarkymas padėtų užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Dabartinio finansinio subalansavimo struktūra yra sudėtinga ir dėl jos paprastai mažinamos paskatos atskirose žemėse didinti pajamas. Šiuo metu vykstanti federalinių fiskalinių santykių peržiūra suteikia galimybę sustiprinti sistemą, be kita ko, užtikrinant pakankamai viešųjų investicijų visais valdžios lygmenimis, ypač savivaldybėse. Dabartiniame kompromisiniame pasiūlyme, dėl kurio susitarė žemės, numatytas supaprastintas horizontalus fiskalinis subalansavimas. Tačiau tebėra neaišku, kaip bus toliau atskirtos su išlaidomis susijusios kompetencijos, ir nepasiektas tikslas padidinti pajamų autonomiją. Tradiciniam transporto infrastruktūros finansavimui valstybės lėšomis alternatyvios priemonės, be kita ko, taikant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programas, naudojamos nedaug. Be to, investicijoms kliudo ir sudėtinga atskirų valdžios lygmenų atsakomybė už planavimą, su administraciniais gebėjimais susiję trukdžiai ir sudėtingos patvirtinimo procedūros. Efektyvesnis viešųjų pirkimų naudojimas taip pat galėtų turėti teigiamą poveikį investicijoms, nes visoje ES skelbiamų pirkimų konkursų apimtis tebėra gerokai mažesnė už ES vidurkį;
(7)sudėtinga įmonių apmokestinimo sistema tebetrukdo privačiojo sektoriaus investicijoms, o bendra įmonių pelno mokesčių našta, įskaitant vietos prekybos mokestį (Gewerbesteuer) ir solidarumo pridėtinį mokestį, išlieka didelė. Dėl to, kad į mokesčio bazę įtraukti ne pelno elementai, vietos prekybos mokestis taikomas neveiksmingai. Mokesčių sistema palankesnė skolos, o ne nuosavo kapitalo finansavimui, ir atitinkamas įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo rodiklis 2015 m. buvo vienas iš aštuonių didžiausių visoje ES. 2007–2014 m. gana palankių augimui vartojimo mokesčių ir periodinių nekilnojamojo turto mokesčių dalis visuose mokesčiuose išliko stabili ir siekė apie 28–29 %, o tai yra žemas rodiklis, palyginti su 32–33 % ES vidurkiu. Be to, toliau ryškėjo tendencija didinti nekilnojamojo turto perdavimo mokesčius užuot labiau naudojantis mažiau iškreipiančiais periodiniais nekilnojamojo turto mokesčiais. Veiksmai, kurių imtasi modernizuojant mokesčių administravimą apsiribojo tuo, kad federalinė vyriausybė priėmė teisės aktus, kuriais siekiama supaprastinti mokesčių administravimo procedūras. Vis dar netaikomas automatinis keitimasis mokesčių duomenimis tarp 16 žemių mokesčių administratorių, kuris galėtų padidinti mokesčių auditų efektyvumą. Apskritai, dėl struktūrinių trūkumų ir vėluojančio modernizavimo mokesčių administravimo rezultatai yra palyginti prasti, o mokesčių surinkimas neveiksmingas;
(8)Vokietijoje finansavimo sąlygos yra iš esmės palankios. Tačiau, palyginus tarptautiniu mastu, rizikos kapitalo rinka tebėra nepakankamai išvystyta, o su mokesčiais susijusios pagrindinės sąlygos gali riboti jos dydį. Galimybių gauti rizikos kapitalo didinimas – svarbus veiksnys skatinant verslumą, įskaitant aukštųjų technologijų sektoriuose, ir teikiant žinioms imlias paslaugas. Vokietijos Vyriausybė pradėjo taikyti įvairias priemones, siekdama pagerinti sąlygas rizikos kapitalui, o tolesnės priemonės yra svarstomos. Be to, rizikos kapitalo reglamentavimo sistemos peržiūra galėtų paskatinti privačias investicijas, įskaitant iš užsienio investuotojų;
(9)politikos veiksmai siekiant skatinti konkurenciją paslaugų, ypač profesinių paslaugų, sektoriuose yra riboti. Vokietija yra viena iš valstybių narių, kuriose paslaugų sektoriuje yra didelių reguliavimo kliūčių. Ribojamo pobūdžio produktų rinkos reglamentavimas turi įtakos kainoms ir našumui. Mažas darbo našumas ir dideli antkainiai rodo, kad Vokietija turi dar daug ką nuveikti, kad pagerintų profesinių paslaugų veiklos rezultatus. Problemos verslo paslaugų srityje susijusios su leidimų suteikimo reikalavimais, daugiadalykės veiklos apribojimais, draudimo reikalavimais ir fiksuotais tarifais. Taip pat tebėra taikomi teisinės formos ir akcijų valdymo reikalavimai. Vokietijos pateiktame veiksmų plane, kuris parengtas atlikus galimybių imtis reglamentuojamųjų profesijų ir verstis jomis tarpusavio vertinimą, siūloma nedaug veiksmų, nors tikrai reikalingi platesnio užmojo pasiūlymai;
(10)nepaisant to, kad bendri darbo rinkos rezultatai yra labai geri, ypač nedarbo lygis kaip niekada žemas, tačiau su gyventojų senėjimu susijęs darbo jėgos ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumas grėsmingai didėja, reikia naudoti visą turimą darbo jėgą. Kadangi šios tendencijos kelia problemų ne tik darbo rinkai, bet ir pensijų sistemos tvarumui ir adekvatumui, atrodo būtina didinti paskatas į pensiją išeiti vėliau. Numatoma, kad didės vyresnio amžiaus žmonių skurdo rizika ir palaipsniui mažinama valstybinės pensijų sistemos pajamų pakeitimo norma, o dalyvavimo antrojoje arba trečiojoje pensijų sistemos pakopoje rodikliai yra per maži, kad iš esmės sušvelnintų šią riziką. Materialinės padėties patikrinimu grindžiamų minimalias pajamas gaunantiems pensininkams skirtų išmokų gavėjų skaičius nuo 2003 m. iki 2014 m. išaugo beveik dvigubai. Tačiau pasiūlymai didinti paskatas į pensiją išeiti vėliau (Flexi-Rente) dar nėra oficialiai įtvirtinti. Kol kas neaišku, ar jie bus efektyvūs švelninant 2014 m. pradėtas taikyti paskatas išeiti į pensiją anksčiau;
(11)tam tikrų grupių, ypač moterų ir migrantų kilmės žmonių, potencialas darbo rinkoje tebėra neišnaudojamas, ir yra išlikusios paskatos nedirbti, ypač antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims. Specifinės mokesčių sistemos ir sveikatos draudimo ypatybės atgraso antruosius šeimoje uždirbančius asmenis nuo įsidarbinimo ar dirbtų valandų skaičiaus didinimo. Dėl to yra susidariusi tokia padėtis, kad visą darbo dieną dirba maža moterų dalis, o moterų vidutiniškai per dieną dirbtų valandų skaičius yra mažiausias ES, nepaisant didelio moterų užimtumo lygio. Nors įvedus minimalų darbo užmokestį viena iš šalutinių pasekmių buvo tai, kad šiek tiek pasistūmėta pereinant nuo smulkių darbų prie standartinio darbo, smulkiais darbais vis dar užsiima apie septynis milijonus darbuotojų. Kadangi smulkūs darbai yra atleisti nuo gyventojų pajamų mokesčio ir daugeliu atveju nuo visų darbuotojų mokamų socialinių įmokų, darbuotojai nenori pereiti į darbus, kuriuose darbo užmokestis viršytų smulkaus darbo užmokesčio ribą, t. y. 450 EUR per mėnesį; Paprastai šis nenoras dar stipresnis sutuoktinių, kuriems taikomas bendras pajamų apmokestinimas, atveju. Nežymaus kelių išmokų padidinimo ir fiskalinio stabdžio kompensavimo teigiamą poveikį namų ūkių pajamoms ir vartojimui gali didžia dalimi atsverti didesnės darbuotojų mokamos socialinės įmokos. Mokesčių pleištas minimalaus darbo užmokesčio lygmeniu yra didelis, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, todėl darbo užmokesčio skalės gale pajamos yra mažesnės. Sumažinus darbuotojų mokamas socialinio draudimo įmokas arba gyventojų pajamų mokestį, be kita ko, taikant tikslines išmokas arba mokesčių grąžinimą, šis mokesčių pleištas būtų sumažintas, o tai savo ruožtų padidintų mažai uždirbančių asmenų disponuojamąsias pajamas ir kartu atsirastų daugiau vartojimo galimybių;
(12)dėl didelio per praėjusius metus atvykusių pabėgėlių skaičiaus Vokietija patiria daug socialinių ir ekonominių pasekmių. Numatoma, kad dėl atvykusių pabėgėlių trumpuoju laikotarpiu padidės viešosios išlaidos ir bus sukurta papildoma vidaus paklausa, taigi padidės BVP, tačiau poveikis užimtumui ir augimui vidutiniu laikotarpiu priklausys nuo to, ar pabėgėliai bus sėkmingai integruoti į darbo rinką, ir nuo jų socialinės integracijos, be kita ko, skiriant paramą švietimui. Šis klausimas yra vienas iš svarbiausių ES ir valstybių narių politinėje darbotvarkėje ir jis bus stebimas ir kruopščiai analizuojamas, be kita ko, ir 2017 m. šalies ataskaitoje;
(13)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vokietija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;
(14)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano 11 , kad Vokietija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto;
(15)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose,
REKOMENDUOJA Vokietijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:
1. Pasinaudojant fiskalinio manevravimo galimybe ir suteikiant prioritetą išlaidoms, pasiekti, kad viešosios investicijos, ypač į infrastruktūrą, švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, nuolat didėtų. Patobulinti federalinius fiskalinius santykius, kartu siekiant išspręsti nuolatos per mažų valstybės investicijų problemą, ypač savivaldybių lygmeniu.
2. Sumažinti mokesčių sistemos neveiksmingumą, visų pirma peržiūrint įmonių apmokestinimą ir vietos prekybos mokestį, modernizuoti mokesčių administravimą ir peržiūrėti rizikos kapitalo reglamentavimo sistemą. Sustiprinti priemones konkurencijai paslaugų sektoriuje, ypač verslo paslaugų ir reglamentuojamųjų profesijų, skatinti.
3.Didinti paskatas vėliau išeiti į pensiją ir mažinti paskatas nedirbti antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims. Sumažinti didelį mokesčių pleištą mažai uždirbantiems asmenims ir palengvinti perėjimą nuo smulkių darbų prie standartinio darbo.
Priimta Briuselyje
Tarybos vardu
Pirmininkas