EUROPOS KOMISIJA
Briuselis, 2015 08 03
COM(2015) 387 final
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI
DĖL BULGARIJAI IR RUMUNIJAI SKIRTOS LAIKINOSIOS GRYNŲJŲ PINIGŲ SRAUTO IR ŠENGENO PRIEMONĖS ŠENGENO DALIES ĮGYVENDINIMO (2007–2009 M.)
{SWD(2015) 157 final}
Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai
dėl Bulgarijai ir Rumunijai skirtos laikinosios grynųjų pinigų srautO ir Šengeno priemonės Šengeno dalies įgyvendinimo (2007–2009 m.)
1.Įvadas
Grynųjų pinigų srauto ir Šengeno priemonė sukurta pagal Akto dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą (toliau – Stojimo aktas) 32 straipsnio 1 dalį kaip laikinas instrumentas, skirtas padėti Bulgarijai ir Rumunijai finansuoti naujoms Sąjungos išorės sienoms skirtas priemones, susijusias su Šengeno acquis įgyvendinimu bei išorės sienos kontrole, ir pagerinti nacionalinių biudžetų pinigų srautą.
Stojimo akto 32 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad ne mažiau kaip 50 proc. pagal šią priemonę skirtos sumos turėtų būti naudojama, siekiant padėti Bulgarijai ir Rumunijai laikytis įsipareigojimo finansuoti naujoms Sąjungos išorės sienoms skirtas priemones, susijusias su Šengeno acquis įgyvendinimu bei išorės sienos kontrole.
Šios ataskaitos paskirtis:
pateikti apibendrintą informaciją apie laikinosios grynųjų pinigų srauto ir Šengeno priemonės (toliau – II Šengeno priemonė) Šengeno dalies įgyvendinimą ir
pateikti šios priemonės baigiamąjį vertinimą.
2.II Šengeno priemonės įgyvendinimo aprašymas
Pagal Stojimo akto 32 straipsnį 2007–2009 m. laikotarpiu Komisija Bulgarijai ir Rumunijai pagal grynųjų pinigų srauto ir Šengeno priemonę mokėjo metines vienkartines išmokas, padalytas į dvylika dalių (bendros sumos nurodytos toliau pateiktoje lentelėje).
1 lentelė. Išmokos pagal II Šengeno priemonę ir tinkamos finansuoti sąnaudos. Apžvalga
|
Bulgarija
|
Rumunija
|
Bendra metinių išmokų pagal grynųjų pinigų srauto ir Šengeno priemonę suma (mln. EUR 2004 m. kainomis)
|
239,5
|
559,8
|
Bendra metinių išmokų pagal grynųjų pinigų srauto ir Šengeno priemonę suma (mln. EUR dabartinėmis kainomis)
|
257,9
|
602,5
|
50 proc. bendros metinių išmokų pagal grynųjų pinigų srauto ir Šengeno priemonę sumos (mln. EUR dabartinėmis kainomis)
|
129,0
|
301,2
|
Bendros programavimo dokumentuose numatytos sumos (mln. EUR dabartinėmis kainomis)
|
161,0
|
404,4
|
Bendros deklaruotos ir patvirtintos išlaidos (mln. EUR dabartinėmis kainomis)
|
128,2
|
353,6
|
Netinkamos finansuoti sąnaudos (mln. EUR dabartinėmis kainomis)
|
2,7
|
3,1
|
Bendros tinkamos finansuoti sąnaudos, priskirtinos II Šengeno priemonei (mln. EUR dabartinėmis kainomis)
|
125,5
|
350,5
|
Komisijos susigrąžintos sumos (mln. EUR dabartinėmis kainomis)
|
3,5
|
0,0
|
Komisija priėmė sprendimą dėl II Šengeno priemonės valdymo ir kontrolės. Šiame sprendime nustatyta, kad gali būti finansuojamos tokios priemonės:
investicijos į sienų kirtimo infrastruktūrą;
investicijos į sienų kontrolės įrangą;
sienos apsaugos pareigūnų mokymas;
parama veiklos sąnaudoms.
Tinkamumo finansuoti laikotarpis prasidėjo 2007 m. sausio 1 d., baigėsi – 2010 m. gruodžio 31 d.
Valstybės narės paramos gavėjos buvo įpareigotos parinkti ir įgyvendinti šiai priemonei skirtus konkrečius veiksmus.
Bulgarijos ir Rumunijos valdžios institucijos parengė daugiametes ir metines orientacines programas, kuriose buvo apibūdinti poreikiai, susiję su Šengeno acquis ir sienų kontrolės priemonių įgyvendinimu, tų poreikių patenkinimo strategija, tikslai, kurie turėtų būti pasiekti teikiant paramą pagal II Šengeno priemonę, ir konkrečios priemonės, kurios turėtų būti remiamos pagal šią priemonę.
II Šengeno priemonės orientacinėse programose Bulgarija nustatė aštuonis tikslus. Programavimo dokumentuose numatytų asignavimų II Šengeno priemonei paskirstymas pagal tikslus (nurodant faktines deklaruotas išlaidas) pateiktas 2 lentelėje.
2 lentelė. Programavimo dokumentuose numatyti finansiniai asignavimai ir deklaruotos išlaidos pagal tikslus. Bulgarija
|
Numatyta programavimo dokumentuose (EUR)
|
Bendros deklaruotos ir patvirtintos išlaidos (EUR)
|
1 tikslas. Naujos techninės įrangos, skirtos išorės sienoms stebėti ir kontroliuoti, įsigijimas
|
97 324 000,00
|
80 393 650,78
|
2 tikslas. Speciali techninė įranga, skirta bendroms policijos operacijoms pasienio zonose
|
7 454 000,00
|
4 509 320,63
|
3 tikslas. Nacionalinių ryšio sistemų modernizavimas ir tobulinimas
|
21 279 000,00
|
20 688 213,42
|
4 tikslas. Informacinės sistemos ir kompiuteriniai tinklai, susiję su Šengeno acquis įgyvendinimu
|
12 650 000,00
|
8 458 239,17
|
5 tikslas. Esamos pasienio infrastruktūros renovacija ir modernizavimas
|
4 400 000,00
|
4 077 125,06
|
6 tikslas. Kita su ES išorės sienų kontrole tiesiogiai susijusi veikla
|
2 808 000,00
|
654 711,43
|
7 tikslas. Darbuotojų kvalifikacijos kėlimas, įskaitant kalbų mokymą
|
1 510 000,00
|
521 649,45
|
7 tikslas. Nacionalinės vizų sistemos kūrimas ir prisijungimas prie ES Vizų informacinės sistemos (VIS) ir konsultavimosi tinklo VISION
|
13 575 000,00
|
8 891 301,83
|
Iš viso
|
161 000 000,00
|
128 194 211,77
|
Daugiau nei 60 proc. II Šengeno priemonei įgyvendinti Bulgarijoje skirtų lėšų buvo numatytos ir išleistos 1 tikslui. Daugelis 1 tikslui skirtų išteklių buvo numatyti ir panaudoti trims sraigtasparniams bei devyniems laivams įsigyti ir Juodosios jūros pasienio kontrolės ir stebėjimo integruotai sistemai, sudarytai iš stacionarių ir mobiliųjų stebėjimo postų, turinčių radarus, kameras ir ryšio įrangą, įdiegti.
II Šengeno priemonės orientacinėse programose Rumunija nustatė tris tikslus. Programavimo dokumentuose numatytų asignavimų II Šengeno priemonei paskirstymas pagal tikslus (nurodant faktines deklaruotas išlaidas) pateiktas 3 lentelėje.
3 lentelė. Programavimo dokumentuose numatyti finansiniai asignavimai ir deklaruotos išlaidos pagal tikslus. Rumunija
|
Numatyta programavimo dokumentuose (EUR)
|
Bendros deklaruotos ir patvirtintos išlaidos (EUR)
|
1 tikslas. Išorės sienos kontrolės, išorės pasienio zonos stebėjimo ir apsaugos nuo tarpvalstybinio nusikalstamumo stiprinimas
|
199 700 000,00
|
174 970 037,61
|
2 tikslas. Kontrolės pajėgumų stiprinimas didinant duomenų teikimo ir duomenų prieigos pajėgumus
|
192 121 240,00
|
177 792 172,57
|
3 tikslas. Parama logistikos ir operacijų sąnaudoms padengti
|
14 565 504,00
|
478 673,92
|
Iš viso
|
404 383 744,00
|
353 593 864,85
|
Siekdama 1 tikslo, Rumunija įsigijo 33 laivus, 1 278 transporto priemones ir įrangą, skirtus sienai stebėti ir patikrinimams kertant sieną atlikti. Be to, siekiant 1 tikslo, atkurta 31 pasienio policijos stotis ir sienos perėjimo punktas.
Siekdama 2 tikslo, Rumunija teikė paramą įvairioms informacinėms ir ryšių sistemoms, įskaitant nacionalinę antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos dalį, nacionalinę Vizų informacinės sistemos dalį ir skaitmeninę radijo ryšio sistemą TETRA.
Reikėtų atkreipti dėmesį, kad Rumunija II Šengeno priemonės programavimo dokumentuose numatė didesnį nei minimalų 50 proc. asignavimą pagal grynųjų pinigų srauto ir Šengeno priemonę (301 234 674 EUR) ir kad net bendros deklaruotos ir patvirtintos išlaidos (353 593 864,85 EUR) viršijo šią ribinę vertę.
3.II Šengeno priemonės baigiamasis vertinimas
3.1.Vertinimo organizavimas ir metodika
2014 m. nepriklausomas išorės vertintojas atliko II Šengeno priemonės baigiamąjį vertinimą; išorės vertintojo buvo paprašyta įvertinti II Šengeno priemonės tinkamumą, veiksmingumą, efektyvumą, papildomumą ir nuoseklumą, tvarumą ir poveikį.
Pagal vertinimo metodiką buvo naudojamos tokios duomenų rinkimo priemonės:
dokumentų analizė;
pusiau struktūrizuoti pokalbiai;
tiesioginis stebėjimas lankantis vietoje;
paramos gavėjų apklausos.
Naudojantis pirmiau nurodytomis priemonėmis surinkti duomenys išanalizuoti atlikus 12 atvejų tyrimų (penki tyrimai buvo susiję su Bulgarija, septyni – su Rumunija); šie tyrimai apėmė 79 proc. Bulgarijos patirtų II Šengeno priemonės išlaidų ir 76 proc. Rumunijos patirtų II Šengeno priemonės išlaidų.
Šių atvejų tyrimų rezultatai panaudoti atsakymams į devynis Komisijos pateiktus vertinimo klausimus parengti.
2014 m. rugsėjo mėn. Komisija patvirtino II Šengeno priemonės baigiamojo vertinimo ataskaitą. Komisijos nuomone, toliau pateikti vertinimo rezultatai ir išvados yra patikimi, nes iš vertinimo matyti, kad jie pagrįsti įrodymais, gautais remiantis patikimais duomenimis ir kokybiška analize.
3.2.Tinkamumas
II Šengeno priemonę vertinant pagal tinkamumo kriterijų vertinta, kiek priemonės tikslai atitiko poreikius. Be to, įvertintas faktinių II Šengeno priemonės poveikio (įvykdytų užduočių, gautų rezultatų ir padarinių) ryšys su poreikiais (naudingumas).
Atlikus vertinimą padaryta išvada, kad II Šengeno priemonės tikslai ir faktinis poveikis atitiko poreikius.
Investicijos į Bulgarijos jūrų sienos stebėjimą buvo daromos atsižvelgiant į akivaizdžius poreikius, nes Juodosios jūros pakrantė buvo nepakankamai plačiai kontroliuojama pasienio patrulių laivų, kurie nuo XX a. dešimtojo dešimtmečio pamažu nusidėvėjo ir paseno, taigi nebegalėjo apsaugoti jūrų sienų esant nepalankioms meteorologinėms sąlygoms.
Investicijos į oro sienos stebėjimą taip pat buvo daromos atsižvelgiant į tai, kad Bulgarijos vidaus reikalų ministerija neturėjo stebėjimo iš oro pajėgumų.
Investicijos į Rumunijos pasienio policijos judumą jūroje ir sausumoje buvo daromos atsižvelgiant į tai, kad turimas laivynas ir transporto priemonių parkas buvo netinkami sienoms stebėti.
Rumunijos sienos perėjimo punktų infrastruktūros įrengimas ir renovacija buvo atliekami atsižvelgiant į akivaizdų poreikį, nes sausumos sienos perėjimo punktai buvo apleisti ir laikomi pernelyg pasenusiais arba netinkamais, kad būtų užtikrintas Šengeno sienų kodekso reikalavimų laikymasis.
3.3.Veiksmingumas
II Šengeno priemonę vertinant pagal veiksmingumo kriterijų vertinta, kokiu mastu pasiekti priemonės tikslai.
Pirmiausia vertinta, kiek II Šengeno priemone prisidėta prie Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimo prisijungti prie Šengeno erdvės, stiprinant būsimos išorės sienos stebėjimą ir patikrinimus kertant šią sieną, didinant su Šengeno erdve susijusių duomenų teikimo ir prieigos pajėgumus, taip pat tobulinant vizų tvarkymo sistemas.
Baigus vertinimą padaryta išvada, kad apskritai II Šengeno priemonė buvo veiksminga siekiant jos tikslų.
Sėkmingas Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimas prisijungti prie Šengeno erdvės patvirtintas 2011 m. birželio mėn. Tarybos išvadomis.
II Šengeno priemonė padėjo tinkamai pasirengti: buvo sustiprintas sienų stebėjimas ir patikrinimai kertant sieną, patobulintos IT bei ryšių sistemos ir vizų tvarkymas.
Juodosios jūros pasienio kontrolės ir stebėjimo integruotos sistemos įdiegimas buvo labai veiksmingas, nes įdiegus šią sistemą pasikeitė jūrų sienos kontrolės būdas ir buvo užtikrintas nuolatinis jūrų sienų stebėjimas. Investicijos padėjo sustiprinti policijos sienų stebėjimo ir kovos su tarpvalstybiniu nusikalstamumu pajėgumus.
Įsigijus sraigtasparnius, padidėjo Bulgarijos policijos sienų stebėjimo pajėgumas. Sienų stebėjimas naudojant sraigtasparnius ypač veiksmingas atokiuose kalnų regionuose, pvz., esančiuose šalia Turkijos sienos, nes čia kai kurie sausumos sienos ruožai nepasiekiami patrulių transporto priemonėmis. Tačiau kilo klausimų dėl stebėjimo iš oro įrangos veiksmingumo. Dėl teisinių apribojimų taikymo naktiniams skrydžiams ir priešledžio įrangos, suteikiančios galimybę skraidyti bet kokiomis meteorologinėmis sąlygomis, trūkumo, taip pat dėl pirmuosius dvejus metus po įsigijimo buvusio nepakankamo darbuotojų skaičiaus gerokai sumažėjo investicijų veiksmingumas. Investicijų į stebėjimą iš oro veiksmingumą taip pat mažino degalų trūkumas ir atsarginių dalių pristatymo vėlavimas.
Dėl investicijų į Rumunijos pasienio policijos judumą jūroje, upėse ir sausumoje padidėjo policijos pajėgumas vykdyti stebėjimo veiklą prie jūrų ir sausumos sienų. Įsigijus įrangos, stebėjimo veiklą galima vykdyti ir sunkiai prieinamuose regionuose, kuriuose stebėjimo veikla vykdyta retai. Dėl didesnio naujų laivų operacinio savarankiškumo nuo 2010 m. jūrų stebėjimas išplėstas už 24 jūrmylių gretutinės zonos ribų į Rumunijos išskirtinę ekonominę zoną.
Rumunijoje patikrinimai kertant sieną patobulinti investavus į sienos perėjimo punktų modernizavimą. Atnaujinus esamą infrastruktūrą ir pagerinus darbo sąlygas sienos perėjimo punktuose, atsirado galimybė įkurdinti daugiau pareigūnų, o tai savo ruožtu suteikia galimybę per tam tikrą laiką atlikti daugiau patikrinimų kertant sieną.
3.4.Efektyvumas
II Šengeno priemonę vertinant pagal efektyvumo kriterijų, vertinta, kiek pageidaujamas priemonės poveikis pasiektas patiriant pagrįstas išlaidas.
Atlikus vertinimą, padaryta išvada, kad II Šengeno priemonės efektyvumą galima vertinti kaip pakankamą, nors viešųjų pirkimų procedūros ne visada buvo rengiamos tinkamiausiu būdu.
Efektyvumo vertinimas buvo grindžiamas II Šengeno priemonės sąnaudų palyginimu su panašių priemonių sąnaudomis, taip pat viešųjų pirkimų procedūrų, laikytų tinkamomis efektyvumui užtikrinti, analize, darant prielaidą, kad taikant konkurencinių viešųjų pirkimų procedūras užtikrinama, jog už perkamas prekes arba paslaugas būtų mokama rinkos kaina.
Bulgarijoje pagal II Šengeno priemonę investuojant į stebėjimą iš oro už sraigtasparnius mokėtos vieneto kainos buvo panašios į kainas, mokėtas pagal I Šengeno priemonę.
Bulgarijoje vykdant su jūrų sienos stebėjimu susijusią viešųjų pirkimų procedūrą, konkurencija, atsižvelgiant į dalyvavusių įmonių skaičių, buvo nedidelė, nes penki iš šešių konkurso dalyvių buvo pašalinti dėl techninių priežasčių. Panašiai vyko konkursai dėl laivų. Vienu (200 ir 60 tonų bendrosios talpos laivų) atveju konkursas buvo atšauktas, nes buvo tik du dalyviai ir abu jie buvo diskvalifikuoti dėl techninių priežasčių; šiuo atveju buvo pritaikyta derybų su vienu iš konkurso dalyvių procedūra. Kitu (20 ir 15 tonų bendrosios talpos laivų) atveju du iš trijų pateiktų pasiūlymų buvo atmesti dėl techninių priežasčių.
Tas pats pasakytina apie stebėjimą iš oro: buvo atšauktos dvi viešųjų pirkimų procedūros ir tik iš trečio karto pavyko sudaryti sutartį. Visose viešųjų pirkimų procedūrose galėjo dalyvauti tik ES subjektai; visi konkurso dalyviai, išskyrus vieną (visose trijose viešųjų pirkimų procedūrose), buvo pašalinti dėl techninių priežasčių dar nepateikę finansinio pasiūlymo. Taigi, vykdant viešųjų pirkimų procedūrą konkurencija buvo nedidelė, todėl kyla abejonių dėl priemonės efektyvumo.
Rumunijoje taip pat kilo klausimų dėl viešųjų pirkimų procedūros efektyvumo, tačiau atrodo, kad jie buvo išspręsti sklandžiau ir mažiau delsiant nei Bulgarijoje. Taip pat kilo klausimas dėl sutarčių orientacinių verčių, kurios dažnai būdavo gerokai didesnės už gautuose pasiūlymuose pateiktas vertes.
Judumas sausumoje ir jūroje apima du komponentus, su kuriais susijusi konkurencija buvo nevienoda. Rengiant viešuosius pirkimus jūrų srityje, konkursuose dalyvaudavo mažiau dalyvių ir daugelis jų būdavo diskvalifikuojami pirminės atrankos etape. Rengiant viešuosius pirkimus pagal judumo sausumoje komponentą, diskvalifikuotas tik vienas konkurso dalyvis (iš viso dalyvavo 15 dalyvių, sudarytos penkios sutartys) – už didžiausio nustatyto biudžeto viršijimą. Taikant elektroninę pasiūlymų teikimo procedūrą, padidėjo viešųjų pirkimų efektyvumas. Visuose konkursuose atrankos kriterijus buvo mažiausia kaina, laimėjusiuose pasiūlymuose nurodytos sumos buvo gerokai mažesnės už skirtą biudžetą (pagal judumo sausumoje komponentą – iki 50 proc.).
Rengiant viešuosius pirkimus, susijusius su sienos perėjimo punktų modernizavimu ir pertvarkymu, tik 11 iš 31 konkurso procedūrų laikytos pakankamai konkurencinėmis, kad būtų užtikrintas geriausias naudos ir kainos santykis.
3.5.Papildomumas ir nuoseklumas
II Šengeno priemonę vertinant pagal papildomumo ir nuoseklumo kriterijų, vertinta, kiek kitomis intervencinėmis priemonėmis prisidėta prie II Šengeno priemonės tikslų įgyvendinimo ir kiek II Šengeno priemonė buvo suderinama su kitomis intervencinėmis priemonėmis, kurių tikslai buvo panašūs.
Baigus vertinimą padaryta išvada, kad ir Bulgarijoje, ir Rumunijoje II Šengeno priemonė nuosekliai derėjo su iš kitų šaltinių finansuojamomis sienų kontrolės priemonėmis ir jas papildė.
Bulgarijoje ir Rumunijoje siekiant į II Šengeno priemonės tikslus panašių tikslų buvo naudojamos lėšos iš įvairių šaltinių. Prisijungimo prie Šengeno erdvės nacionalinės strategijos gerai papildė ir stiprino II Šengeno priemonę, ir atvirkščiai.
Bulgarijos jūrų sienos stebėjimo srityje finansavimas pagal II Šengeno priemonę papildė kitas investicijas į jūrų sienos stebėjimo pajėgumą. Naudojantis pasirengimo narystei paramos priemone PHARE, renovuoti trys patrulių laivai ir įsigyti dar šeši laivai.
Stebėjimo iš oro srityje, naudojantis PHARE lėšomis, 2008 m. atitinkamai įsigytas vienas sraigtasparnis „Agusta АW109Е“.
3.6.Tvarumas
II Šengeno priemonę vertinant pagal tvarumo kriterijų, vertinta, kaip ilgai buvo juntamas teigiamas priemonės poveikis pasibaigus intervencijai.
Baigus vertinimą padaryta išvada, kad daugelio II Šengeno priemonę vykdytų priemonių poveikis nustojus jas vykdyti toliau nebūtų buvęs juntamas, jei šioms priemonėms vėliau nebūtų buvusi teikta parama techninės priežiūros ir mokymo išlaidoms padengti. Būta atvejų, kai, neskyrus pakankamo biudžeto, taikant II Šengeno priemonę įsigyta įranga kurį laiką nebuvo naudojama dėl didelių techninės priežiūros arba remonto sąnaudų, ypač Bulgarijoje.
Kalbant apie investicijas į Bulgarijos jūrų sienos stebėjimą, yra įrodymų, kad kilo Juodosios jūros pasienio kontrolės ir stebėjimo integruotos sistemos techninės priežiūros problemų, nors apskritai ši sistema yra labai tvari. Jau paleidus šią sistemą tapo akivaizdu, kad yra problemų, susijusių su išlaidomis, kurios laikomos eksploatavimo išlaidomis ir kurioms netaikoma garantija. Apklausti asmenys dažniausiai nurodydavo radaro magnetronų nusidėvėjimą dvylikoje stacionarių stebėjimo postų.
Stebėjimo iš oro srityje didžiausios techninės priežiūros ir eksploatavimo sąnaudas sudarė draudimas, angarų nuoma ir kuras. Skrydžių duomenys rodo, kad nuo 2010 m. rečiau naudoti įvairių kategorijų sraigtasparniai. Iš esmės aktyviai naudotas tik vienas lengvasis sraigtasparnis (A109-SN11790), o kiti naudoti retai arba kai kuriais metais išvis nenaudoti. Pirmenybė lengviesiems sraigtasparniams paprastai teikiama dėl to, kad jie naudoja mažiau kuro, tačiau suteikia tokias pat stebėjimo galimybes kaip ir sunkesnis AW139 sraigtasparnis. Skrydžių skaičiaus skirtumas taip pat paaiškinamas neskraidymu įvykus vienai didelei avarijai, dėl kurios nuo 2012 m. vienas iš A109 sraigtasparnių nebenaudojamas. Nuo 2012 m. liepos mėn. vietoje mažesnio A109 sraigtasparnio (remontuojamo) pradėjus dažniau naudoti sunkesnį AW139 sraigtasparnį, padidėjo vienos skrydžio valandos kuro sąnaudos, todėl 2013 m., nepaisant gerokai mažesnio skrydžio valandų skaičiaus, bendros kuro sąnaudos buvo didesnės.
Kitos pirminės problemos buvo susijusios su tuo, kad trūko sraigtasparniams laikyti tinkamų patalpų. Sraigtasparniams skirtoje Bezmero oro bazėje sąlygos nebuvo labai tinkamos, nes angaruose ir laikymo patalpose nebuvo užtikrintos rekomenduojamos kontroliuojamos temperatūros ir drėgnio sąlygos. Minėtas sraigtasparnis bus perkeltas į Išorės sienų fondo lėšomis pastatytą naują oro bazę Sofijoje. Tačiau ilgalaikėje perspektyvoje vis dėlto reikėtų išspręsti tinkamų angarų ir eksploatacinių patalpų trūkumo prie Juodosios jūros ir pietrytinės sienos problemą.
Pagal Išorės sienų fondo programas taip pat rengiami baziniai lakūnų ir skrydžio inžinierių mokymai. Dabar patiriamas personalo problemas lėmė tai, kad per ankstesnius gamintojo surengtus mokymus kai kurie darbuotojai neišlaikė egzaminų, ir tai, kad Vidaus reikalų ministerijos sistemoje trūko neužimtų lakūnų.
Pagal II Šengeno priemonę įsigytos įrangos tvarumas buvo didesnis Rumunijoje – čia transporto priemonių ir laivų techninei priežiūrai apmokėti buvo naudojamos nacionalinės lėšos.
3.7.Poveikis
Vertinant poveikį, buvo vertinamas numatytas ir nenumatytas ilgalaikis poveikis, kurį tiesiogiai arba netiesiogiai padarė II Šengeno priemonė.
Baigus vertinimą, padaryta išvada, kad apskritai II Šengeno priemonė padarė pageidaujamą poveikį, ypač kiek tai susiję su Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimu prisijungti prie Šengeno erdvės. Visgi, nors pagal II Šengeno priemonę padarytos investicijos padarė teigiamą poveikį nelegaliai migracijai per būsimas Bulgarijos ir Rumunijos išorės sienas ir šių dviejų šalių saugumui, visas prie būsimų išorės sienų padarytų investicijų į piliečių saugumą Šengeno erdvėje poveikis bus juntamas tik tada, kai Bulgarija ir Rumunija prisijungs prie Šengeno erdvės. Vertinant nenustatyta jokio neigiamo poveikio, tačiau nustatyta, kad būta nenumatyto teigiamo poveikio, susijusio su pajėgumų padidėjimu dėl paramos pagal II Šengeno priemonę.
II Šengeno priemonė padarė teigiamą poveikį Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimui prisijungti prie Šengeno erdvės; tą rodo geresnis būsimos išorės sienos stebėjimas, geriau atliekami patikrinimai kertant sieną, tobulesnės IT ir ryšio sistemos, geresnis vizų tvarkymas ir susijusios 2011 m. birželio mėn. Tarybos išvados.
Kalbant apie platesnį II Šengeno priemonės poveikį, reikia pasakyti, kad pagal šį instrumentą finansuotos priemonės padarė teigiamą poveikį nelegaliai migracijai per būsimas Bulgarijos ir Rumunijos išorės sienas ir šių dviejų šalių saugumui; tą rodo dažnesnis neteisėto sienos kirtimo atvejų ir tarpvalstybinių nusikaltimų atskleidimas, nors prie dažnesnio neteisėto sienos kirtimo atvejų atskleidimo prisidėjo ir išorės veiksniai (didesnis migracijos spaudimas). II Šengeno priemonė (pirmiausia – investicijos į sienų stebėjimo sistemą) turėjo atgrasomąjį poveikį nelegaliai migracijai ir tarpvalstybiniam nusikalstamumui. Tačiau, kol Bulgarija ir Rumunija neprisijungs prie Šengeno erdvės, pagal II Šengeno priemonę padarytų investicijų į Šengeno erdvės saugumą poveikis bus nedidelis, nes vis dar vykdoma dvejopa sienų kontrolė – Bulgarijos ir Rumunijos bendrų sienų kontrolė ir Šengeno erdvės sienų kontrolė. Todėl bet koks prie Bulgarijos ir Rumunijos bendrų sienų ir prie sienų su ne ES valstybėmis narėmis vykdomos kontrolės kokybės pasikeitimas gali padaryti tik nedidelį poveikį saugumui Šengeno zonoje.
Dėl nenumatyto teigiamo poveikio reikia pasakyti, kad, atlikus vertinimą, nustatyta, jog investicijos į jūrų sienos stebėjimą taip pat padėjo atskleisti kontrabandos atvejus ar ekologinius nusikaltimus (atliekų išmetimo į jūrą atvejus).
4.Išvados
II Šengeno priemonė – instrumentas, kurio tikslai buvo „finansuoti naujas Sąjungos išorės sienoms skirtas priemones, susijusias su Šengeno acquis įgyvendinimu bei išorės sienos kontrole“, įgyvendinta sėkmingai. Pagal II Šengeno priemonę Bulgarijai ir Rumunijai iš viso buvo skirta 476 mln. EUR.
Apskritai ši priemonė atliko svarbų vaidmenį užtikrinant, kad Rumunija ir Bulgarija galėtų būti laikomos techniškai pasirengusiomis 2011 m. prisijungti prie Šengeno erdvės. Pagal II Šengeno priemonę finansuotomis investicijomis sustiprintas būsimos išorės sienos stebėjimas, patikrinimai kertant sieną, patobulintos IT ir ryšių sistemos ir vizų tvarkymas. Intervencija atitiko nustatytus poreikius, nuosekliai derėjo su kitais finansavimo šaltiniais ir buvo veiksminga siekiant jos tikslų. Šių tikslų siekimo efektyvumas galėjo būti didesnis, tas pats pasakytina apie kai kurių investicijų tvarumą – norint užtikrinti, kad poveikis būtų daromas ir toliau, reikėjo pasirūpinti finansavimu ateityje.
Nors pagal II Šengeno priemonę padarytos investicijos padėjo užkirsti kelią nelegaliai migracijai per būsimas Bulgarijos ir Rumunijos išorės sienas ir užtikrinti šių dviejų šalių saugumą, kol Bulgarija ir Rumunija neprisijungs prie Šengeno erdvės, pagal II Šengeno priemonę padarytų investicijų į saugumą Šengeno erdvėje poveikis bus nedidelis.
Nors tai, kad Bulgarija ir Rumunija nėra prisijungusios prie Šengeno erdvės, kol kas turėjo nedidelį poveikį investicijų pagal II Šengeno erdvę veiksmingumui, toliau atidėliojant šių šalių prisijungimą prie Šengeno erdvės veikiausiai susiklostys tokia padėtis, kad tam tikras investicijos dalis reikės gerokai papildyti.