EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0644
AMENDING LETTER No 1 TO THE DRAFT GENERAL BUDGET 2014 STATEMENT OF EXPENDITURE BY SECTION Section III – Commission
2014 M. BENDROJO BIUDŽETO PROJEKTO TAISOMASIS RAŠTAS Nr. 1 IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III Skirsnis. Komisija
2014 M. BENDROJO BIUDŽETO PROJEKTO TAISOMASIS RAŠTAS Nr. 1 IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III Skirsnis. Komisija
/* COM/2013/0644 final - 2013/ () */
2014 M. BENDROJO BIUDŽETO PROJEKTO TAISOMASIS RAŠTAS Nr. 1 IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III Skirsnis. Komisija /* COM/2013/0644 final - 2013/ () */
2014 M. BENDROJO BIUDŽETO PROJEKTO
TAISOMASIS RAŠTAS Nr. 1 IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS
III Skirsnis. Komisija
Atsižvelgdama į: –
Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos
314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač
į jos 106a straipsnį, –
2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam
biudžetui taikomų finansinių taisyklių[1],
ypač į jo 39 straipsnį, –
2013 m. birželio 28 d. Komisijos
pristatytą 2014 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą[2], dėl aiškinamajame
memorandume nurodytų priežasčių Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai
pateikia 2014 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto
taisomąjį raštą Nr. 1. TURINYS 1 Įvadas.. 5 2 Paankstintas
skyrimas programoms „Horizontas 2020“, „Erasmus“, COSME ir YEI 5 2.1 Derybų dėl DFP rezultatai 5 2.2 Poveikis 1a išlaidų
kategorijai ¾ Konkurencingumas
augimui ir užimtumui skatinti 6 2.2.1 Paankstintas skyrimas
programoms „Horizontas 2020“, COSME ir „Erasmus“. 6 2.2.2 EITP Energetika ir ITER
nukėlimas į vėlesnį etapą. 6 2.2.3 Peržiūrėtas 1a išlaidų
kategorijos programų profilis. 7 2.3 Poveikis 1b išlaidų
kategorijai ¾ Ekonominė,
socialinė ir teritorinė sanglauda.. 7 2.3.1 Pradinis paankstinimas ir
nukėlimas į vėlesnį etapą. 7 2.3.2 Papildomas nukėlimas į
vėlesnį etapą. 7 2.3.3 Išsamus pasekmių
aprašymas. 8 3 Papildoma
pagalba Kiprui 8 3.1 Prašymo teikimo priežastis. 8 3.2 Finansavimas naudojant
lankstumo priemonę. 9 4 Naujos
kartos jungtinės technologijų iniciatyvos.. 9 4.1 Pasiūlymai dėl teisėkūros
procedūra priimamų aktų.. 9 4.2 Poveikis žmogiškiesiems ir
finansiniams ištekliams. 10 5 Konkrečių
teisinės pagalbos įgyvendinant sanglaudos politiką biudžeto eilučių sukūrimas 11 5.1 Pasiūlymai dėl teisėkūros
procedūra priimamų aktų.. 11 5.2 Poveikis biudžeto
nomenklatūrai 12 6 Išvada.. 12 7 Suvestinė
lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas.. 13 IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS Įplaukų ir išlaidų
suvestinės pagal skirsnius pakeitimai pateikiami svetainėje EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm).
Informacijai skirtas suvestinės pagal skirsnius pakeitimų tekstas anglų kalba
pateikiamas biudžeto priede. 1 Įvadas 2014 m.
biudžeto projekto (2014 m. BP) taisomasis raštas Nr. 1 (TR
Nr. 1) susijęs su: ¾
paankstintu įsipareigojimų asignavimų skyrimu
Bendrajai mokslinių tyrimų ir inovacijų programai („Horizontas 2020“),
Švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programai („Erasmus“), Įmonių konkurencingumo
ir mažųjų bei vidutinių įmonių programai (COSME), kuris papildo paankstintą skyrimą
Jaunimo užimtumo iniciatyvai (YEI), jau pasiūlytą 2014 m. BP po 2013 m.
birželio mėn. pabaigoje pasiekto politinio susitarimo dėl 2014–2020 m.
daugiametės finansinės programos (DFP); ¾
papildoma pagalba Kiprui iš struktūrinių fondų,
kurios 100 mln. EUR siūloma finansuoti iš 1b išlaidų kategorijos maržos (21,6
mln. EUR) ir panaudojant lankstumo priemonę (78,4 mln. EUR); ¾
siūlomų naujos kartos jungtinių technologijų iniciatyvų
poveikiu žmogiškiesiems ir finansiniams ištekliams; ¾
biudžeto eilučių su įrašu „p.m.“ sukūrimu, kad būtų
leista Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų techninės pagalbos
nacionalinio paketo dalį administruoti Komisijai, to paprašius laikinų biudžeto
sunkumų patiriančioms valstybėms narėms. Šių pakeitimų grynasis poveikis biudžetui –
įsipareigojimų asignavimai padidėja 100 mln. EUR, palyginti su 2014 m.
biudžeto projektu. Taisomuoju raštu nesiūloma jokių su mokėjimų asignavimais
susijusių pakeitimų. 2 Paankstintas skyrimas
programoms „Horizontas 2020“, „Erasmus“, COSME ir YEI 2.1 Derybų dėl DFP rezultatai Vadovaujantis politiniu
susitarimu dėl 2014–2020 m. DFP, pagal metinę biudžeto procedūrą pradiniame
etape, 2014–2015 metais, gali būti sutelktos iki 2 543 mln. EUR (2011 m.
kainomis) sumos, skirtos konkretiems politikos tikslams, susijusiems su jaunimo
nedarbu, moksliniais tyrimais, programa „Erasmus“, visų pirma gamybine
praktika, ir MVĮ. Susitarime numatoma, kad paankstintai skirtos sumos turi būti
naudojamos taip: 2 143 mln. EUR – jaunimo užimtumo programai, 200 mln. EUR –
programai „Horizontas 2020“, 150 mln. EUR – programai „Erasmus“ ir 50 mln. EUR
– programai COSME; šios sumos visiškai kompensuojamos iš asignavimų išlaidų
kategorijose ir (arba) tarp jų, kad 2014–2020 m. laikotarpiu metinių viršutinių
ribų bendra suma pagal kiekvieną išlaidų kategoriją arba pakategorę išliktų
nepakitusi. Šiame
2014 m. biudžeto projekto taisomajame rašte Nr. 1 atsižvelgiama į
pasiektą politinį susitarimą dėl naujos DFP patikslinant atitinkamų programų
pagal 1a išlaidų kategoriją (Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti) ir
1b išlaidų kategoriją (Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda) 2014 m.
finansinius paketus. Nesiūloma jokių pakeitimų, susijusių su paankstintu
skyrimu jaunimo užimtumo iniciatyvai (YEI), kuris jau buvo įtrauktas į 2014 m.
BP. Tačiau, paankstinus skyrimą programoms pagal 1a išlaidų kategoriją, tai
turės poveikį paankstintai skirtoms sumoms pagal 1b išlaidų kategoriją, kaip
išsamiau paaiškinta toliau. 2.2 Poveikis 1a išlaidų
kategorijai ¾ Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti 2.2.1 Paankstintas
skyrimas programoms „Horizontas 2020“, COSME ir „Erasmus“ Komisija siūlo 2014 ir
2015 m. 1a išlaidų kategorijai paankstintai skirti 400 mln. EUR (2011 m.
kainomis) ir šią sumą paskirstyti taip: 200 mln. EUR – programai „Horizontas
2020“, 150 mln. EUR – programai „Erasmus“ ir 50 mln. EUR – programai COSME.
Bendra visų trijų programų suma 2014–2020 m. laikotarpiu išlieka nepakitusi. Pateikiamas
toks atitinkamas išskaidymas pagal programas: ·
Programa „Horizontas 2020“ – 2011 m. kainomis 2014 m. paankstintai skirtos sumos sudarys 200 mln.
EUR (galiojančiomis kainomis – 212,2 mln. EUR) ir juos reikia paskirstyti
lygiomis dalimis šiems dviem biudžeto punktams:
„15 03 01 01 ¾ Programa „Marie Skłodowska-Curie veiksmai — Naujų gebėjimų
ugdymas ir inovacijų skatinimas“ ir „08 02 01 01 ¾ Mažai tirtų
sričių mokslinių tyrimų stiprinimas EMTT — Europos mokslinių tyrimų
taryba“; ·
Programa COSME – 2011 m.
kainomis 2014 m. turimų išteklių padaugės 30 mln. EUR, o 2015 m. – 20 mln. EUR
(galiojančiomis kainomis – atitinkamai 31,7 mln. EUR ir 21,6 mln. EUR).
Komisija siūlo didžiausią šios paankstintos sumos dalį (85 %) numatyti MVĮ
skirtoms finansinėms priemonėms „02 02 02 ¾ Mažųjų ir vidutinių
įmonių (MVĮ) galimybių gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma
didinimas“, o likusią jos dalį – biudžeto straipsniui „02 02 01 ¾ Verslumo
skatinimas ir Sąjungos įmonių konkurencingumo ir galimybių patekti į rinką
didinimas“; ·
Programa „Erasmus“ –
2011 m. kainomis 2014 m. šiai programai paankstintai skirta suma sudarys 130
mln. EUR, o 2015 m. – 20 mln. EUR. Atitinkami skaičiai galiojančiomis kainomis –
137,5 mln. EUR ir 21,6 mln. EUR. Papildomos sumos turi būti naudojamos
komponentui „gamybinė praktika“ stiprinti („15 02 01 ¾ Kompetencijos ir
bendradarbiavimo Europos švietimo, mokymo ir jaunimo reikalų srityje,
kompetencijos ir bendradarbiavimo svarbos darbo rinkos atžvilgiu ir jaunimo
dalyvavimo demokratiniame Europos gyvenime skatinimas“). 2.2.2 EITP
Energetika ir ITER nukėlimas į vėlesnį etapą Paankstinus programų
„Horizontas 2020“, COSME ir „Erasmus“ finansavimą, kaip nustatyta pirmiau,
numatyti asignavimai energetikos sričiai pagal Europos infrastruktūros tinklų
priemonę (EITP Energetika) ir Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio
reaktoriaus (ITER) projektą nukeliami į vėlesnį etapą, atsižvelgiant ir į jų
konkrečią įgyvendinimo tuo laikotarpiu perspektyvą. ·
ITER – 200 mln. EUR
(2011 m. kainomis) bus nukelta iš 2014 m. į 2015 m., kad būtų atsižvelgta į
patikslintą viešųjų pirkimų planavimą. ITER Branduolių sintezės energetikos
vystymo bendroji įmonė (F4E) intensyviai dirbo su rangovais, kad pasiektų rezultatus
mažesnėmis, nei planuota, sąnaudomis arba pagamintų geresnės kokybės produktus
tokia pačia kaina, kaip žemesnės specifikacijos produktų. Tačiau dėl to reikėjo
peržiūrėti pradinius planus bei brėžinius ir tai užtruko ilgiau, nei iš pradžių
planuota. ·
EITP Energetika: EITP
energetikos programai iš viso skirta asignavimų suma 2014 m. sumažės 160 mln.
EUR, o 2015 – 240 mln. EUR (2011 m. kainomis), kad būtų kompensuotas
paankstintas skyrimas programoms pagal 1a išlaidų kategoriją. Programai septynerių
metų laikotarpiu iš viso skirta suma išlieka nepakitusi. Atitinkamai
koreguojamas 2015–2020 m. preliminaraus finansinio programavimo EITP Energetika
grafikas atsižvelgiant į numatytą infrastruktūros projektų finansavimo poreikį.
Visų pirma užtikrinamas labiau linijinio pobūdžio finansinės paramos skyrimas,
kad būtų atspindėtas laipsniškas EITP programos užbaigimas, kartu atsižvelgiant
į bendros svarbos projektų sąrašo atnaujinimą kas dvejus metus. Paskirstymo tarp
keturių veiklos biudžeto eilučių koregavimu siekiama suderinti biudžeto
projektą ir preliminarų finansinį programavimą su paskutiniais derybų dėl EITP
teisės akto rezultatais, visų pirma su pradedama taikyti nuostata, kad
finansinėms priemonėms gali būti skirta ne daugiau kaip 10 % finansinio paketo
vertės. 2.2.3 Peržiūrėtas 1a išlaidų
kategorijos programų profilis 2014 m. BP pakeitimai ir su
tuo susiję programų pagal 1a išlaidų kategoriją preliminaraus finansinio
programavimo pakeitimai dėl pirmiau aprašyto siūlomo operacijų paankstinimo ar
nukėlimo, yra tokie (mln. EUR, 2011 m. kainomis): Programa || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO ITER || - 200,0 || + 200,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 „Horizontas 2020“ || + 200,0 || 0,0 || - 25,0 || - 25,0 || - 50,0 || - 50,0 || - 50,0 || 0,0 „Erasmus“ || + 130,0 || + 20,0 || - 63,8 || - 67,5 || - 12,5 || - 6,2 || 0,0 || 0,0 COSME || + 30,0 || + 20,0 || - 6,2 || - 12,5 || - 12,5 || - 18,8 || 0,0 || 0,0 EITP Energetika || - 160,0 || - 240,0 || + 95,0 || + 105,0 || + 75,0 || + 75,0 || + 50,0 || 0,0 Šioje lentelėje atitinkamos
2014 m. sumos nurodomos galiojančiomis kainomis: Programa || 2014 m. ITER || -212,2 Programa „Horizontas 2020“ || +212,2 Programa „Erasmus“ || +137,5 COSME || +31,7 EITP Energetika || -169,2 Iš viso || 0,0 2.3 Poveikis 1b išlaidų
kategorijai ¾ Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda 2.3.1 Pradinis
paankstinimas ir nukėlimas į vėlesnį etapą 2014 m.
biudžeto projekte Komisija pasiūlė jaunimo užimtumo iniciatyvai (YEI)
paankstinti 1 271,4 mln. EUR (2011 m. kainomis) skyrimą, kad
stiprintų kovą su jaunimo nedarbu. Biudžeto projekte šį paankstintą skyrimą
atsvėrė atitinkamai sumažintas Sanglaudos fondo įnašas (EITP Transportas: 2014
m. – 471,2 mln. EUR mažiau); Europos teritorinis bendradarbiavimas (ETB: 2014 m.
640,2 mln. EUR mažiau); ir 1a išlaidų kategorijos viršutinė riba (2014 m. –
160 mln. EUR mažiau). Nors tokia paankstinto skyrimo operacija per laikotarpį
buvo neutrali visų atitinkamų išlaidų kategorijų ir programų atžvilgiu, dėl jos
reikėjo patikslinti metines viršutines ribas. Galutinis
politinis susitarimas dėl DFP reiškia pritarimą paankstintam skyrimui
programoms, tačiau ne metinių viršutinių ribų keitimui. Todėl šiuo taisomuoju
raštu siūloma 2014 m. BP 1b išlaidų kategorijos išlaidas sumažinti 160 mln. EUR
(2011 m. kainomis), kad būtų suderinta su sutarta 2014 m. viršutine riba. 2.3.2 Papildomas nukėlimas į vėlesnį
etapą Kad
nebūtų viršyta pradinė 1b išlaidų kategorijos viršutinė riba, Komisija siūlo
nukelti į vėlesnį etapą dar 160 mln. EUR (2011 m. kainomis), skirtų Europos
teritoriniam bendradarbiavimui (ETB). ETB profilis peržiūrėtas siekiant geriau
pritaikyti prie numatyto programų priėmimo termino atsižvelgiant į su
teisėkūros procesu susijusius vėlavimus: per ankstesnius programavimo
laikotarpius įgyta patirtis rodo, kad dėl jų santykinio sudėtingumo, susijusio
su tarpvalstybinėmis operacijomis, šios programos buvo tarp vėliausiai
patvirtintų. Naujas
laikotarpio 1b išlaidų kategorijos išlaidų profilis (mln. EUR 2011 m. kainomis)
pateikiamas lentelėje[3]. Vienintelis pakeitimas, palyginti su biudžeto projektu, yra susijęs
su ETB; visos kitos išlaidos išlieka nepakitusios. || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO YEI – pradinis || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 3 000,0 Paankstintas skyrimas || +1 271,4 || + 871,4 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || 0,0 YEI – patikslinta || 1 700,0 || 1 300,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 3 000,0 EITP sanglaudos fondas – pradinis || 1 397,5 || 1 401,8 || 1 403,8 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 Nukėlimas į vėlesnį etapą || - 471,2 || - 277,5 || + 748,7 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 EITP sanglaudos fondas – patikslinta || 926,3 || 1 124,3 || 2 152,5 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 ETB – pradinis[4] || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 8 948,3 Nukėlimas į vėlesnį etapą || - 800,2 || - 593,9 || -320,1 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || 0,0 ETB – patikslinta[5] || 478,1 || 684,4 || 958,2 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 8 948,3 2.3.3 Išsamus pasekmių aprašymas Palyginti su 2014 m. biudžeto
projektu, patikslintas profilis reiškia siūlomų įsipareigojimų asignavimų
biudžeto straipsniui „13 03 64 ¾ Europos regioninės
plėtros fondas (ERPF) ¾ Europos teritorinis bendradarbiavimas“ sumažinimą 169,2 mln. EUR
(galiojančiomis kainomis). Mokėjimų asignavimų keisti nereikia, nes Komisija
jau numatė ETB skirti mažiau asignavimų išankstiniam finansavimui padengti,
palyginti su kitomis struktūrinių fondų programomis. 3 Papildoma pagalba Kiprui 3.1 Prašymo teikimo priežastis 2013 m.
birželio 27–28 dienomis vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime nuspręsta,
kad Kiprui turėtų būti skirta papildoma pagalba. Nors ypatingas ekonomikos
krizės poveikis keleto euro zonos valstybių narių gerovės lygiui jau buvo
pripažintas skirstant struktūrinių fondų lėšas, kaip įtraukta į 2013 m. vasario
mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, tuo metu dėl Kiprui skiriamos
makroekonominės pagalbos programos nuspręsta nebuvo. Atsižvelgdama į šį naują
pokytį, birželio mėn. Europos Vadovų Taryba paprašė Europos Parlamento ir
Tarybos išnagrinėti galimybes, kurias suteikia DFP numatyti lankstumo
mechanizmai, įskaitant lankstumo priemonę, ištaisyti itin sudėtingą Kipro
padėtį[6]. Komisija
siūlo per dvejus metus Kiprui skirti papildomų lėšų iš struktūrinių fondų
(padalinus į dvi lygias dalis 2014 ir 2015 m.); galiojančiomis kainomis iš viso
– 200 mln. EUR. Ši papildoma suma būtų įtraukta, viršijant pradinius
asignavimus, į atitinkamas Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos
socialinio fondo (ESF) finansuojamas Kipro struktūrinių fondų programas,
taip, kaip visi kiti papildomi asignavimai, kurie pernai vasario mėn. buvo
skirti kitoms valstybėms narėms. Dėl ekonomikos krizės ir jos
neigiamo poveikio finansų sektoriui Kipro ekonomika patiria didelių su
likvidumu susijusių problemų. Tačiau itin svarbu toliau tęsti daugelį projektų,
kurie šiuo metu rengiami. Šiais projektais visų pirma siekiama skatinti
energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiuosius energijos išteklius,
taip pat remti mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), kurios
šiuo metu negauna reguliaraus finansavimo iš bankų sektoriaus. Papildoma ES
finansinė pagalba iš ERPF leis finansuoti ir įgyvendinti šiuos projektus.
Taigi, papildomos ERPF lėšos padės vėl suaktyvinti ekonomiką ir sukurti arba
išlaikyti darbo vietas, kurios kitu atveju būtų prarastos. Užimtumo lygis vis mažėja, o
nedarbas, ypač jaunimo – auga. Padėtį dar labiau blogina mokesčių, finansų ir
ekonomikos krizė. Reikalinga didesnė parama, kad būtų pagerintos įsidarbinimo
perspektyvos ir sukurta darbo vietų bedarbiams, ypač jaunimui. Papildomomis ESF
lėšomis bus galima siūlyti finansuoti veiksmus pagal Jaunimo garantijų
iniciatyvą, platesniu mastu stiprinant aktyvių darbo rinkos priemonių aprėptį
ir veiksmingumą. Be to, papildomas ESF finansavimas padės įgyvendinti Kipro
viešojo administravimo, sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų reformas,
kurias jis įsipareigojo vykdyti pagal 2013 m. balandžio mėn. pasirašytą
susitarimo memorandumą dėl ekonominio koregavimo programos. Faktinis šių papildomų
asignavimų paskirstymas 2014 m. tarp ESF (30,7 mln. EUR 04 02 62 biudžeto
straipsniui) ir ERPF (69,3 mln. EUR 13 03 62 biudžeto straipsniui) priklausys
nuo galutinio paskirstymo tarp programų, kurio paprašė Kipro valdžios
institucijos, taip pat kaip visų struktūrinių fondų programų, neviršijant
reglamente nustatytų ribų. Todėl Komisija vadovavosi panašiu požiūriu kaip ir
savo biudžeto projekte, darydama prielaidą, kad ESF dalis bus nustatyta kaip
mažiausia dalis, apibrėžta derybų dėl Bendrųjų nuostatų reglamento nuostatų dėl
Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų paskutiniame etape ir
nepažeidžiant galutinio susitarimo. Kipro atveju ši mažiausia ESF dalis būtų
30,7 %. Galutinai susitarus dėl programų, Komisija pradės vykdyti
pervedimus, kad prireikus galėtų patikslinti šį paskirstymą. 3.2 Finansavimas naudojant lankstumo
priemonę Kad
Kiprui galėtų skirti papildomą pagalbą, Komisija siūlo įsipareigojimų
asignavimus padidinti 100 mln. EUR (galiojančiomis kainomis), palyginti su 2014
m. biudžeto projekte numatyta suma. Kadangi ši papildoma suma viršija 1b
išlaidų kategorijos išlaidų viršutinės ribos maržą, Komisija siūlo 2014 m.
pasitelkti lankstumo priemonę ir 1b išlaidų kategorijoje iš viso panaudoti 78,4
mln. EUR po to, kai bus panaudota likusi viršutinės ribos marža (21,6 mln.
EUR). Kadangi 2014 m. nenumatoma jokių kompensacijų, mokėjimų asignavimų
didinti nereikia. 4 Naujos kartos jungtinės
technologijų iniciatyvos 4.1 Pasiūlymai dėl teisėkūros
procedūra priimamų aktų Kad būtų
užtikrintas tvarus ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas bei sustiprintas
Europos tarptautinis konkurencingumas, būtina vykdyti daugiau mokslinių tyrimų
ir diegti daugiau inovacijų. Svarbiausia ES mokslinių tyrimų ir inovacijų
programos „Horizontas 2020“ dalis – pasiūlymas suvienyti jėgas su privačiuoju
sektoriumi ir valstybėmis narėmis, kad būtų galima pasiekti rezultatų, kurių
pasiekti pavienėms šalims arba bendrovėms būtų sunkiau. Šiuo tikslu 2013 m.
liepos mėn. Komisija priėmė keletą pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų
aktų, kaip sukurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir viešojo
sektoriaus subjektų partnerystę su valstybėmis narėmis pagal programą
„Horizontas 2020“. Remiantis patirtimi, įgyta
pagal dabartinę septintąją mokslinių tyrimų bendrąją programą (7BP)
įgyvendinant jungtines technologijų iniciatyvas, ir pramonės sektoriaus
partnerių aiškiais įsipareigojimais pagal programą „Horizontas 2020“,
įgyvendinant JTI bus galima naudotis aktyviam pramonės sektorių dalyvavimui
tinkamesne teisine sistema ir esminiu supaprastinimu, kurie užtikrinti
pasinaudojant naujomis Finansinio reglamento nuostatomis, pavyzdžiui,
specialiomis nuostatomis dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, pagal
kurias JTI įstaigos aiškiai pripažįstamos kaip viešojo ir privačiojo sektorių
partnerystės organizacijos, kurios gali priimti supaprastintą, prie konkrečių
jų poreikių pritaikytą Finansinį reglamentą. Atsižvelgdama į bendrąjį
tikslą sukurti struktūrines viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, kad
būtų galima bendrai kurti, finansuoti ir įgyvendinti plataus užmojo mokslinių
tyrimų ir inovacijų darbotvarkes, Komisija pasiūlė[7] pradedant įgyvendinti programą „Horizontas 2020“ nustatyti penkias JTI,
kiekvienos kurių aiškiai apibrėžti tikslai yra padaryti esminę pažangą šiose
srityse: ·
Naujoviškų vaistų iniciatyva (2 NVI): gerinti Europos piliečių sveikatą ir gerovę užtikrinant naujus ir
veiksmingesnius diagnostikos ir gydymo būdus, kaip antai naujus antimikrobinio
gydymo būdus; ·
Biologinės pramonės sektorius (BPS): sukurti naujas ir konkurencingas biologinės pramonės vertės
grandines, kurios padėtų atsisakyti iškastinio kuro ir turėtų didelį poveikį
kaimo plėtrai; ·
Kuro elementai ir vandenilis (2 KEV): sukurti komerciškai perspektyvias, švarias technologijas, kuriose
vandenilis naudojamas kaip energijos nešiklis ir kuro elementai – kaip
energijos keitikliai; ·
Švarus dangus (Švarus dangus 2): iš esmės sumažinti naujos kartos orlaivių poveikį aplinkai; ·
Elektroniniai komponentai ir sistemos siekiant
Europos lyderystės (ECSEL): užtikrinti, kad Europa
išliktų elektroninių komponentų ir sistemų lydere ir būtų sparčiau užpildyta
spraga tarp mokslinių tyrimų ir praktinio panaudojimo. Keturi iš šių pasiūlymų
atitinka naują pagal 7BP nustatytų JTI etapą (įskaitant elektroninių komponentų
ir sistemos JTI (ECSEL), kuri sujungia esamas ARTEMIS ir ENIAC JTI). Biologinės
pramonės sektoriaus (BPS) JTI – nauja iniciatyva. Siūloma, kad JTI veiktų iki
2024 m. Pasiūlymais daromas poveikis įsipareigojimų asignavimams iki 2020 m. Kartu su JTI Komisija pasiūlė[8] pratęsti bendrosios įmonės SESAR (Bendro Europos dangaus oro eismo
valdymo mokslinių tyrimų programa) veiklą pagal programą „Horizontas 2020“. BĮ
SESAR koordinuoja SESAR projektą – bendro Europos dangaus iniciatyvos, kuria
siekiama modernizuoti oro eismo valdymą Europoje, techninį ramstį. Dėl savo
specifinės su politika susijusios veiklos SESAR nebuvo įkurta kaip JTI. Toks
siūlomas veiklos pratęsimas užtikrins, kad pagal programą „Horizontas 2020“ bus
toliau koordinuojami oro eismo valdymo moksliniai tyrimai ir inovacijos,
visapusiškai atsižvelgiant į bendro Europos dangaus politikos tikslus. Kaip ir
JTI, SESAR turėtų veikti iki 2024 m., o pasiūlymas daro poveikį įsipareigojimų
asignavimams iki 2020 m. 4.2 Poveikis žmogiškiesiems ir
finansiniams ištekliams Siūloma kiekvienos iš JTI ir
SESAR veiklos ir rėmimo išlaidas 2014 m. (įsipareigojimų ir mokėjimų
asignavimai) finansuoti perskirstant atitinkamų „Horizontas 2020“ programų, kuriomis
siekiama tų pačių politikos tikslų, svarbiausių veiklos biudžeto eilučių lėšas.
Iš viso programai „Horizontas 2020“ skirtų įsipareigojimų ir mokėjimų
asignavimų perskirstymui, kuris sudarytų sąlygas penkių JTI ir SESAR veikimui,
gali būti naudojama 609,2 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 76,9 mln. EUR
mokėjimų asignavimų. Pirmiau nurodytus JTI ir
SESAR finansinius paketus sudaro daugiausia veiklos asignavimai, reikalingi, kad
būtų pasiekti jų politikos uždaviniai, taip pat įnašas, skirtas einamosioms
išlaidoms padengti, kurį po lygiai skiria pramonės atstovai ir kiti bendrosios
įmonės partneriai. Numatoma, kad per naujos DFP laikotarpį bendra veiklos
išlaidų, kurias tvarkys JTI ir SESAR, suma labai padidės. Atsižvelgiant į šį didelį
padidėjimą, siūloma 2014 m. penkių JTI ir SESAR darbuotojų skaičių iš viso
padidinti 37 visos darbo dienos ekvivalentais, palyginti su bendru 2014 m.
biudžeto projekte numatytu darbuotojų skaičiumi, kuris buvo grindžiamas tuo,
kad dabartinės kartos JTI veikla bus palaipsniui nutraukta. Didele dalimi šį
grynąjį padidėjimą lemia darbuotojų skyrimas visiškai naujai Biologinės
pramonės sektoriaus JTI (2014 m. + 16 visos darbo dienos ekvivalentų), kurį iš
dalies kompensuoja darbuotojų sumažinimas dėl siūlomo ARTEMIS ir ENIAC sujungimo
į ECSEL (2014 m. - 3 visos darbo dienos ekvivalentų). Siūlomą bendrą darbuotojų skaičiaus
padidinimą 37 visos darbo dienos ekvivalentais galima išskaidyti taip:
+ 26 laikinieji darbuotojai (iš kurių 25 AD ir 1 AST) ir
+ 11 sutartininkų. Atitinkami šių papildomų darbuotojų atlyginimų
poreikiai apskaičiuoti aštuoniems mėnesiams, siekiant atsižvelgti į
apskaičiuotą reikiamą įdarbinimo proceso trukmę. Tačiau biologinės pramonės
sektoriaus bendrosios įmonės atlyginimų poreikiai apskaičiuoti šešiems mėnesiams,
kadangi tai susiję su visai nauja įstaiga. Administracinės išlaidos,
susijusios su papildomu darbuotojų skaičiumi JTI ir reikalingos, kad būtų
tvarkoma dalis veiklos asignavimų pagal programą „Horizontas 2020“, bus
visiškai kompensuotos atitinkamai sumažinus Komisijos administracinės paramos
išlaidas pagal programą „Horizontas 2020“, kad bendros administracinės išlaidos
pagal programą „Horizontas 2020“ išliktų nepakitusios. Todėl bendra ES įnašo,
skirto kiekvienos JTI einamosioms išlaidoms padengti, suma, siekianti 3,5 mln.
EUR, bus paimta iš esamų administracinės paramos išlaidų biudžeto eilučių pagal
„Horizontas 2020“ programas. Detali informacija apie JTI
numatytus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, įskaitant siūlomą
perskirstymą, išdėstyta biudžeto priede. 5 Konkrečių teisinės pagalbos įgyvendinant
sanglaudos politiką biudžeto eilučių sukūrimas 5.1 Pasiūlymai dėl teisėkūros
procedūra priimamų aktų Pagal siūlomas Bendrųjų
nuostatų reglamento projekto 51 straipsnio 1 dalies k punkto nuostatas dėl
Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų Komisijos iniciatyva teikiama
techninė pagalba gali apimti priemones, kuriomis siekiama
parengti struktūrines ir administracines reformas, nustatyti jų prioritetus ir
jas įgyvendinti sprendžiant valstybės narės, susiduriančios su laikinais
biudžeto sunkumais, kaip apibrėžta to reglamento projekto 22 straipsnio 1
dalyje, ekonominius ir socialinius uždavinius. Gali prireikti atitinkamos valstybės narės prašymu ir susitarus su Komisija sustiprinti šiuos veiksmus perduodant nacionalinės techninės pagalbos dalį Komisijos iniciatyva teikiamai
techninei pagalbai. Toks pastiprinimas bus reikalingas Komisijai tiesioginio
arba netiesioginio valdymo būdu įgyvendinant pirmiau nurodytas priemones,
susijusias su atitinkama valstybe nare. Tarpinstitucinėse derybose
dėl Bendrųjų nuostatų reglamento projekto, 2013 m. rugsėjo 10 d. įvykusiame
trišalio dialogo posėdyje teisėkūros klausimais, Komisija pateikė svarbių
pasiūlymų valstybei narei suteikti galimybę pateikti tokį prašymą pagal naują
nuostatą, kuri turėtų būti įtraukta į Bendrųjų nuostatų reglamento projektą
(22a straipsnis). Nors atitinkama suma būtų valdoma kaip Komisijos iniciatyva teikiama
techninė pagalba veiklai, ji ir toliau būtų apskaitoma kaip nacionalinės
techninės pagalbos paketo dalis, o ne būtų įtraukta į Komisijos iniciatyva teikiamai
techninei pagalbai numatytą viršutinę ribą. 5.2 Poveikis biudžeto nomenklatūrai Vadovaujantis apsvarstytais teisėkūros
srities pasiūlymais, siūloma tame pačiame straipsnyje sukurti konkrečias
biudžeto eilutes greta esamų Komisijos iniciatyva teikiamos techninės pagalbos
biudžeto eilučių. Kadangi papildomas elementas
siūlomas visiems penkiems ESI fondams bendrose nuostatose, siūloma sukurti
penkias biudžeto eilutes su simboliniu įrašu „p. m.“ ir atitinkamomis biudžeto
pastabomis. Galimus poreikius įvertinti bus galima tik vėlesniame etape atitinkamos
valstybės narės prašymu. Šiai operacijai nereikėtų jokių papildomų
įsipareigojimų ar mokėjimų iš ES biudžeto. Todėl Komisija siūlo sukurti
šiuos penkis biudžeto punktus (atitinkamas poveikis esamai nomenklatūrai
nurodytas pasviruoju šriftu): ¾ || 04 02 63 02 punktas ¾ Europos socialinis fondas (ESF) ¾ Techninė pagalba veiklai, valstybės narės prašymu administruojama Komisijos (04 02 63 straipsnis tampa 04 02 63 straipsnio 04 02 63 01 punktu) ¾ || 05 04 60 03 punktas ¾ Techninė pagalba veiklai, valstybės narės prašymu administruojama Komisijos (05 04 60 straipsnyje ¾ Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai) ¾ || 11 06 63 02 punktas — Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) — Techninė pagalba veiklai, valstybės narės prašymu administruojama Komisijos (11 06 63 straipsnis tampa 11 06 63 straipsnio 11 06 63 01 punktu) ¾ || 13 03 65 02 punktas — Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Techninė pagalba veiklai, valstybės narės prašymu administruojama Komisijos (13 03 65 straipsnis tampa 13 03 65 straipsnio 13 03 65 01 punktu) ¾ || 13 04 61 02 punktas — Sanglaudos fondas — Techninė pagalba veiklai, valstybės narės prašymu administruojama Komisijos (13 04 61 straipsnis tampa 13 04 61 straipsnio 13 04 61 01 punktu) 6 Išvada Šiuo taisomuoju raštu 2014 m.
biudžeto projektas suderinamas su derybų dėl DFP rezultatais. Be to, jame
atsižvelgiama į Komisijos pasiūlymus dėl naujos kartos jungtinių technologijų
iniciatyvų ir į konkrečią techninę pagalbą įgyvendinant sanglaudos politiką. Tokiu
būdu taisomuoju raštu atnaujinamas pagrindas sklandžiai priimti 2014 m.
biudžetą laukiant Komisijos pasiūlymų dėl išlaidų programų perdavimo
vykdomosioms agentūroms ir reguliariai rudenį pateikiamos naujausios
informacijos apie žemės ūkio ir žuvininkystės produktų rinkas, kurią Komisija
atsiųs likus pakankamai laiko iki taikinimo procedūros pradžios. 7 Suvestinė lentelė pagal
finansinės programos išlaidų kategorijas Išlaidų kategorija || 2014 m. biudžeto projektas (BP) || Taisomasis raštas (TR) Nr. 1 || 2014 m. BP + TR 1 ĮA || MA || ĮA || MA || ĮA || MA 1. || Pažangus ir integracinis augimas || 63 824 732 827 || 62 788 667 818 || 100 000 000 || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Viršutinė riba || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Marža || 148 267 173 || || || || 126 647 173 || 1a || Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti || 16 264 152 827 || 11 694 938 804 || 169 200 000 || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Viršutinė riba (1) || 16 390 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Marža || 125 847 173 || || || || 126 647 173 || 1b || Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda || 47 560 580 000 || 51 093 729 014 || -69 200 000 || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Viršutinė riba (1) || 47 583 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Marža || 22 420 000 || || || || 21 620 000 || Lankstumo priemonė || || || || || 78 380 000 || Marža || 22 420 000 || || || || 0 || 2. || Tvarus augimas: gamtos ištekliai || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Viršutinė riba || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Marža || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || iš jų: Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) – su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Tarpinė viršutinė riba || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Grynasis EŽŪGF ir EŽŪFKP lėšų tarpusavio perkėlimas || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Marža || 0 || || || || 0 || 3. || Saugumas ir pilietybė || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Viršutinė riba || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Marža || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Europos vaidmuo pasaulyje || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Viršutinė riba || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Marža || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Administravimas || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || || || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 Viršutinė riba || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Marža || 125 884 693 || || || || 125 884 693 || iš jų: administracinės institucijų išlaidos || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || || || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 Tarpinė viršutinė riba || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Marža || 119 706 328 || || || || 119 706 328 || 6. || Kompensacijos || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Viršutinė riba || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Marža || 400 000 || || || || 400 000 || Iš viso || 142 011 425 684 || 135 865 804 080 || 100 000 000 || || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 Viršutinė riba || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Lankstumo priemonė || || || || || 78 380 000 || Marža || 528 574 316 || 195 920 || || || 506 954 316 || 195 920 || Neįtraukta į daugiametę finansinę programą (DFP) || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Iš viso || 142 467 606 684 || 136 065 804 080 || 100 000 000 || || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 (1) Biudžeto projekto stulpelyje nurodytos viršutinės ribos atspindi derybų dėl DFP padėtį, kokia ji buvo priimant biudžeto projektą, o taisomojo rašto stulpelyje atsižvelgiama į politinį susitarimą, galiausiai pasiektą 2013 m. birželio mėn. pabaigoje. [1] OL L 298,
2012 10 26, p. 1 [2] COM(2013)
450. [3] Skaičiai suapvalinti iki dešimtųjų, nepažeidžiant DFP
reglamento projekto 9g straipsnio. [4] Įskaitant 0,35 % įnašą Komisijos iniciatyva teikiamai
techninei pagalbai, kurį reikia atimti iš sumos, kuri bus įtraukta į šį
straipsnį. [5] Įskaitant 0,35 % įnašą Komisijos iniciatyva teikiamai
techninei pagalbai, kurį reikia atimti iš sumos, kuri bus įtraukta į šį
straipsnį. [6] 2013 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadų 18 punktas. [7] COM(2013) 495, COM(2013) 496, COM(2013) 501, COM(2013)
505 ir COM(2013) 506, 2013 7 10. [8] COM(2013) 503, 2013 7 10.