This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0453
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS End-to-end e-procurement to modernise public administration
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Visiškai elektroniniai viešieji pirkimai viešajam administravimui modernizuoti
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Visiškai elektroniniai viešieji pirkimai viešajam administravimui modernizuoti
/* COM/2013/0453 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Visiškai elektroniniai viešieji pirkimai viešajam administravimui modernizuoti /* COM/2013/0453 final */
1. Įvadas Šiame komunikate aptariama „visiškai
elektroninių viešųjų pirkimų“[1] (nuo elektroninio
pranešimų skelbimo iki elektroninio mokėjimo) įgyvendinimo
padėtis ES, kaip numatyta 2012 m. Komunikate „Elektroninių
viešųjų pirkimų strategija“[2]. Jame nustatomi veiksmai, kurių
turėtų imtis ES ir valstybės narės, kad pereitų prie
visiškai elektroninių viešųjų pirkimų. Viešųjų pirkimų valdymas
dabartinėmis fiskalinio konsolidavimo aplinkybėmis turi didelę
politinę reikšmę. Viešosios
išlaidos prekėms, darbams ir paslaugoms sudaro 19 % ES BVP[3], todėl efektyvesnis
jų valdymas gali padėti gerokai padidinti bendrą
viešųjų išlaidų efektyvumą. Dabartinė krizė suteikia galimybę valstybėms
narėms toliau įgyvendinti struktūrinius savo administravimo
veiklos pakeitimus, kad galėtų sumažinti savo viešųjų
išlaidų BVP dalį, o sutaupytas lėšas skirti investicijoms
į augimą skatinančią politiką. Pasaulio banko vertinimu, e. viešieji
pirkimai gali padėti sutaupyti 6–13,5 % visų viešųjų
pirkimų išlaidų[4]. Veiksmingas viešasis administravimas –
esminis ES ekonomikos konkurencingumo elementas. Viešojo administravimo modernizavimas
įvardytas kaip vienas iš penkių 2012 ir 2013 m. Komisijos
metinės augimo apžvalgos prioritetų[5]. Viešųjų pirkimų reforma, viešojo
administravimo skaitmeninimas, administracinės naštos mažinimas ir
didesnis skaidrumas yra augimo skatinimo veiksniai. Perėjus prie visiškai elektroninių
viešųjų pirkimų būtų galima daug sutaupyti, sudaryti
geresnes sąlygas struktūriškai persvarstyti tam tikras viešojo
administravimo sritis ir paskatinti augimą, nes būtų atveriama
vidaus rinka ir skatinamos inovacijos ir supaprastinimas. Tai taip pat sudarytų geresnes sąlygas MVĮ dalyvauti
viešuosiuose pirkimuose, nes sumažėtų administracinė našta,
padidėtų verslo galimybių skaidrumas ir sumažėtų
dalyvavimo išlaidos. Visiškai elektroniniai viešieji pirkimai
nėra vien IT projektas, kuriuo tik būtų pakartojami popieriniais
dokumentais pagrįsti procesai; tai
galimybė iš esmės persvarstyti viešojo administravimo
organizacinę struktūrą. Taigi visiškai elektroniniai viešieji pirkimai yra vienas iš
pagrindinių veiksnių, padėsiančių įgyvendinti
minėtus prioritetus, ir gali padėti pasiekti strategijos „Europa
2020“ tvaraus augimo tikslus. Siekdama suteikti galimybę pasinaudoti
e. viešųjų pirkimų[6]
privalumais ir vykdydama viešųjų pirkimų teisinės sistemos
modernizavimą[7],
2011 m. pabaigoje Komisija pasiūlė nustatyti, kad
e. pranešimo[8],
e. prieigos prie pirkimo dokumentų[9]
ir e. pasiūlymų pateikimo[10]
etapai būtų privalomi. Dabar
Komisija priėmė pasiūlymą, kuriuo siekiama suskaitmeninti
kitą viešųjų pirkimų proceso etapą –
sąskaitų faktūrų išrašymą. Šio pasiūlymo, numatyto 2012 m. II bendrosios rinkos akte,
tikslas – užtikrinti, kad iki termino, kuris būtų kuo artimesnis
perėjimo prie e. viešųjų pirkimų terminui, visiems
viešiesiems pirkėjams būtų nustatytas privalomas reikalavimas
priimti e. sąskaitas faktūras. Dėl to maksimaliai padidėtų nauda ES ekonomikai ir
būtų suteikta galimybė Europos bendrovėms ir
perkančiosioms organizacijoms pasinaudoti visais skaitmeninės
bendrosios rinkos privalumais. Viešųjų
pirkimų teisinės sistemos modernizavimo procese ir pasiūlyme
dėl e. sąskaitų faktūrų naudojimo
nagrinėjami pagrindiniai viešųjų pirkimų skaitmeninimo
veiksniai. E. mokėjimo
klausimai dideliu mastu jau sprendžiami teisės aktais dėl bendros
mokėjimų eurais erdvės (SEPA), o e. užsakymas priklauso nuo
e. katalogų, nustatytų teisės akto dėl
viešųjų pirkimų pasiūlyme, įgyvendinimo. Likusi proceso dalis (e. archyvavimas)
priklauso nuo e. sąskaitų faktūrų naudojimo – tai
patvirtina poreikį pirmiausia įgyvendinti pastarąjį
etapą. Taigi, nors galutinis
tikslas – elektroniškai vykdyti visą viešųjų pirkimų
ciklą nuo e. pranešimo iki e. mokėjimo, šiuo etapu Komisija
neplanuoja teikti teisės aktų pasiūlymų dėl likusios
proceso dalies skaitmeninimo. Tačiau
Komisija stebės tolesnius pokyčius šiose srityse ir gali
nuspręsti imtis veiksmų, jei manys, kad jie būtų naudingi
ar būtini. Įgyvendinant visiškai elektroninius viešuosius pirkimus
pagrindinis vaidmuo teks valstybėms narėms, nes jos turės
parengti veiksmingas perėjimo valdymo strategijas. Daugumoje jau nustatytų strategijų nėra veiksmų
planų, kuriais būtų siekiama spręsti veiklos klausimus. Iš 22 e. viešųjų pirkimų
strategijas nustačiusių šalių tik 8 nustatė e. viešųjų
pirkimų naudojimo tikslus. 2. Visiškai elektroniniai viešieji
pirkimai – viešojo administravimo modernizavimo priemonė Valstybės narės turėtų
pasinaudoti galimybe įgyvendinti visiškai elektroninius viešuosius
pirkimus, kad pagerintų viešųjų pirkimų vykdymą, o dar
svarbiau – iš esmės modernizuotų savo viešojo administravimo
institucijų veikimą. Kad
nauda būtų kuo didesnė, būtina vadovautis strateginiu ir
holistiniu požiūriu, pagal kurį būtų nustatyta tinkama
politika ir teisės aktų sistema ir užtikrintas valdymas bei
koordinavimas. Pavyzdžiui, reikės rinktis tokią politiką, kuri
užtikrintų, kad bendrovės galėtų lengvai naudotis
viešųjų pirkimų galimybėmis. Tai būtų galima pasiekti skelbiant apie visas
nacionalinių viešųjų pirkimų galimybes vienoje interneto
svetainėje arba sukuriant daugiau svetainių, kurios keistųsi
informacija. Visiškai elektroniniai viešieji pirkimai
suteikia galimybę pertvarkyti visą viešųjų pirkimų
procedūrą – tai gali turėti įtakos viešųjų
pirkimų (de)centralizavimo lygiui valstybėse narėse[11]. Visiškai elektroniniai viešieji pirkimai gali
padidinti bendrą administravimo efektyvumą, nes sutrumpėtų
laikas nuo pirkimo iki apmokėjimo, sumažėtų administracinė
našta ir pagerėtų tikrinimo galimybės. Dėl to savo ruožtu sumažėtų korupcijos ir mokestinio
sukčiavimo galimybių, padidėtų duomenų saugumas ir
būtų mažiau bylinėjimosi atvejų[12]. Lombardijos centrinė perkančioji organizacija 2009 m.
įvertino, kad įvedus e. viešuosius pirkimus pirkimo
procedūrų trukmė sutrumpėjo 26 %, o bylinėjimosi
atvejų skaičius sumažėjo 88 %. Be to, skaitmeninimas palengvina
viešųjų pirkimų ir kartu didelės viešųjų
išlaidų dalies stebėseną. Portugalijoje viešųjų pirkimų portalas „Base“[13] leidžia stebėti
viešųjų pirkimų išlaidas ir apimtį, taip pat rengti
statistinius duomenis apie pirkėjų tipus, bendrovių
laimėtus konkursus ir pan. Visiškai elektroniniai viešieji pirkimai taip
pat gali turėti šalutinį poveikį: jie skatina platesnį
valdžios paslaugų skaitmeninimą, o dėl to viešosios paslaugos
tampa veiksmingesnės ir patogesnės naudoti piliečiams bei
įmonėms. Tai taip pat gali
paskatinti inovacijas ir padėti pasiekti Europos skaitmeninės
darbotvarkės[14]
ir 2011–2015 m. E. valdžios veiksmų plano[15] tikslus. E. sąskaitų faktūrų
naudojimas gali padėti automatizuoti kitus procesus po sutarties sudarymo,
tokius kaip e. užsakymas, e. mokėjimai ir e. archyvavimas. Be to, e. sertifikatų[16] sistema gali būti sukurta
kaip skaitmeninė vieno langelio principu veikianti sistema visiems
sertifikatams, kurių reikalaujama viešųjų pirkimų procese. Perkančiosioms organizacijoms
nebereikėtų prašyti dokumentų iš bendrovių, nes jie
būtų prieinami internetu. Šiuos
e. sertifikatus galėtų naudoti ne tik perkančiosios
organizacijos, bet ir kitos viešojo administravimo institucijos, dėl to
procedūros taptų paprastesnės ir sumažėtų
administracinė našta. Apskaičiuota,
kad Italijoje naudojant tokią sistemą bendrovėms pavyko
sutaupyti iki 1,2 mlrd. EUR per metus[17].
Prancūzijos centrinei perkančiajai organizacijai (UGAP) naudojant
e. sertifikatus administracinės išlaidos sumažėjo 35 %, o
sutarčių sudarymo procesas sutrumpėjo 10 dienų. Kai kurios šalys jau pradėjo
įgyvendinti visiškai elektroninius viešuosius pirkimus. Jei pavyktų išvengti situacijos, kai kartu
egzistuoja elektroninės ir popieriniais dokumentais pagrįstos
sistemos, nauda būtų dar didesnė. 3. Visiškai elektroniniai viešieji
pirkimai – priemonė paskatinti MVĮ dalyvavimą viešuosiuose
pirkimuose Dauguma MVĮ yra tinkamai pasirengusios
naudotis visiškai elektroniniais viešaisiais pirkimais ir gauti iš to
naudos. Remiantis 2013 m.[18] Eurostato duomenimis,
2012 m. tik 4,6 % MVĮ neturėjo prieigos prie interneto. Visų pirma, naudojant
e. sąskaitas faktūras galima sumažinti sąskaitų
faktūrų siuntimo išlaidas ir sudėtingumą, taip pat dėl automatizavimo gali sumažėti
klaidų ir būtų paprasčiau atlikti auditą ir rinkti
mokesčius. Dėl
pastarųjų veiksnių sumažėja administracinė našta
įmonėms, kuri ypač slegia MVĮ. Keli tyrimai rodo, kad, MVĮ nuomone,
e. viešieji pirkimai yra naudingi[19]. Tarp teigiamų MVĮ nurodytų
aspektų – spartesnė prieiga prie informacijos, galimybė sužinoti
apie didesnį skaičių konkursų ir paprastesnės
procedūros. Apskritai šalių, kuriose e. viešieji
pirkimai – įprasta praktika (pvz., Portugalija, Airija), patirtis yra
teigiama. Pietų Korėjoje
nuo 2003 m. (kai buvo įvesti e. viešieji pirkimai) iki
2010 m. MVĮ dalyvavimas viešuosiuose pirkimuose padidėjo
20 %. Nepaisant šios naudos, ES, nacionaliniu ir
regioniniu lygmenimis reikėtų imtis veiksmų, kurie sudarytų
geresnes sąlygas MVĮ dalyvauti visiškai elektroniniuose viešuosiuose
pirkimuose (žr. 5 skirsnį). Visų pirma valstybės narės
turėtų skatinti nebrangias ir lengvai naudojamas
e. sąskaitų faktūrų ir e. viešųjų
pirkimų paslaugas, kad kuo labiau sumažintų bet kokias galimas
išlaidas ir painumą. 4. Visiškai elektroninių
viešųjų pirkimų naudojimo mastas nedidelis, bet sparčiai
auga 4.1. Padėtis
e. sąskaitų faktūrų naudojimo srityje E. viešųjų pirkimų nauda
pripažįstama vis plačiau, todėl kelios valstybės narės
ėmėsi iniciatyvų, kad juos įdiegtų. Šiuo metu vykdant viešuosius pirkimus
e. sąskaitas faktūras naudoti tam tikru mastu privaloma
Danijoje, Švedijoje ir Suomijoje, taip pat nuo 2014 m. bus privaloma
Austrijoje (federaliniu lygmeniu) ir Italijoje. Nyderlandai sukūrė portalą (Digipoort), per
kurį e. sąskaitas faktūras galima siųsti centrinei
valdžiai, o šiuo metu imamasi veiksmų siekiant įtraukti
regioninės ir vietos valdžios institucijas. Prancūzijoje ir Čekijoje vyriausybės departamentai gali
nustatyti, kad e. sąskaitos faktūros būtų privalomos. Kitos šalys, pavyzdžiui, Ispanija, Belgija,
Airija ir Vokietija, taip pat imasi priemonių, kad e. sąskaitos
faktūros būtų plačiau naudojamos vykdant viešuosius
pirkimus. Nepaisant šių pastangų,
e. sąskaitų faktūrų naudojimo mastas vykdant
viešuosius pirkimus ES vis dar ribotas. Eurostato duomenimis, tik 12 %
įmonių naudojasi elektroninėmis priemonėmis siųsdamos
sąskaitas faktūras valdžios institucijoms arba gaudamos
sąskaitas faktūras iš tų institucijų. Kitas šaltinis teigia, kad Europoje e. sąskaitos
faktūros sudaro tik 4–15 % visų išrašytų
sąskaitų. Įmonės,
siunčiančios valdžios institucijoms ir (arba) gaunančios iš
valdžios institucijų e. sąskaitas faktūras standartine
struktūra, kuri yra tinkama automatiniam apdorojimui, ir elektroninius
duomenis, 2011 m. [%] (šaltinis – Eurostatas) Be to, šalyse, kuriose e. sąskaitas
faktūras naudoti yra privaloma, dažnai naudojami savi nacionaliniai
e. sąskaitų faktūrų standartai, kurie dažnai nėra
sąveikūs. Dėl to
didėja bendrosios rinkos susiskaidymas ir kartu didėja e. sąskaitų
faktūrų naudojimo išlaidos ir sudėtingumas vykdant
tarpvalstybinius viešuosius pirkimus. Taigi neišnaudojamos galimybės visoms suinteresuotosioms šalims
sutaupyti nemažai lėšų. 2010 m. Komisijos komunikate „Europos
naudojimasis elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo
privalumais“[20] nustatytas tikslas, kad „e. sąskaitų faktūrų
išrašymas iki 2020 m. taptų dažniausiai naudojamu sąskaitų
išrašymo metodu Europoje“, ir pateikiamas planas, kaip padidinti
naudojimą. Dabar Komisija
priėmė pasiūlymą, kuriuo siekiama, kad
e. sąskaitų faktūrų išrašymas taptų standartiniu
sąskaitų faktūrų išrašymo būdu vykdant viešuosius
pirkimus (žr. 5.1 punktą). 4.2. Padėtis
e. viešųjų pirkimų srityje E. pranešimas ir e. prieiga prie
viešųjų pirkimų dokumentų paprastai naudojami visoje ES,
nors kai kuriose valstybėse narėse šios funkcijos naudojamos ne
visoms procedūroms ir pirkimams. Dar gerokai iki ES teisės aktų įsigaliojimo 22
valstybės narės nustatė, kad naudoti e. pranešimą yra
privaloma. 2013 m. Europos
Komisijos atlikto tyrimo[21]
metu apskaičiuota, kad e. pasiūlymų teikimo naudojimo lygis
2011 m. buvo maždaug 10 %[22]
(+13 %, palyginti su 2010 m.). Lietuva, Portugalija, Švedija ir JK
padarė didelę pažangą: apskaičiuota, kad šiose šalyse
2011 m. naudojimo lygis viršijo 30 %. Tačiau daugelyje šalių naudojimo lygis nesiekė 5 %,
o 4 valstybėse narėse 2012 m. visai nebuvo galimybės
vykdant viešuosius pirkimus pateikti pasiūlymus elektroniniu būdu;
tai Bulgarija, Graikija, Vengrija ir Slovėnija. Daugumoje valstybių narių (15) e. pasiūlymų
teikimas yra savanoriškas. Tik
Portugalijoje jis yra privalomas visoms perkančiosioms organizacijoms ir
pirkimams, tačiau tik virš tam tikros ribos. 5 valstybėse narėse e. pasiūlymų teikimas
privalomas tik tam tikrais specialiais atvejais. Dėl e. viešųjų pirkimų naudojimo Portugalijoje
sutaupoma 6–18 % visų viešųjų pirkimų išlaidų. E. viešieji pirkimai taip pat tapo privalomi
regioniniu lygmeniu (pvz., Flandrijoje, Lombardijoje). Išsamūs šalių e. viešųjų pirkimų
profiliai pateikiami: http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/eprocurement/d2-annex-eprocurement-country-profiles-final_en.pdf Apskritai viešųjų pirkimų
sistema labai suskaidyta[23]
ir sudėtinga, joje daug skirtingų procedūrų, IT
technologijų, sertifikavimo reikalavimų, taip pat laikomasi
praktikos, pagal kurią ne visiškai išnaudojamos IT technologijų
teikiamos galimybės. E. viešųjų pirkimų sistemų
naudojimo paprastumas ir jų sąveikumas yra pagrindiniai veiksniai,
lemiantys aukštą e. viešųjų pirkimų naudojimo
lygį ir dideles santaupas bei naudą. Kad būtų galima įveikti žemo
naudojimo lygio problemą ir sumažinti rinkos susiskaidymo riziką,
Komisija, vykdydama Viešųjų pirkimų direktyvų
modernizavimą, pasiūlė nustatyti, kad iki 2016 m. vidurio
e. viešieji pirkimai taptų privalomi, ir skatinti
e. viešųjų pirkimų sistemų sąveikumą. Pasiūlymą šiuo metu nagrinėja
Europos Parlamentas ir Taryba. Nors
dėl tikslaus e. viešųjų pirkimų įgyvendinimo
termino dar deramasi, teisės aktų leidėjai sutaria dėl to,
kad reikia galutinai pereiti prie e. viešųjų pirkimų. Po teisės akto pasiūlymo Komisija
paskelbė komunikatą, kuriame pranešė apie priemones e. viešųjų
pirkimų įgyvendinimui remti ES (informacija apie priemonių
įgyvendinimo padėtį pateikiama priede). Visų pirma Komisija paskelbė ataskaitą „Geroji
e. viešųjų pirkimų patirtis“[24], kurioje pristatė
gerąją patirtį. Be to, Komisijos e. konkursų
ekspertų grupė pateikė rekomendacijų, kaip supaprastinti
e. viešųjų pirkimų vykdymą, visų pirma MVĮ
ir tarpvalstybiniams tiekėjams[25]. Abi ataskaitos veiksmingai padeda tobulinti
e. viešųjų pirkimų sprendimus. 5. tolesni veiksmai Komisijos pasiūlymas nustatyti, kad
e. pranešimas, e. prieiga ir e. pasiūlymų teikimas
būtų privalomi, ir Komunikate „Elektroninių viešųjų
pirkimų strategija“ paskelbtos priemonės – svarbūs žingsniai
pirmyn siekiant pasinaudoti e. viešųjų pirkimų privalumais. Siekdama toliau įgyvendinti visiškai
elektroninius viešuosius pirkimus, Komisija imasi veiksmų, įskaitant
teisės akto pasiūlymą, kuriuo siekiama, kad
e. sąskaitų faktūrų naudojimas vykdant viešuosius
pirkimus taptų taisykle, o ne išimtimi, ir ne teisėkūros
priemonių, kuriomis siekiama toliau remti visiškai elektroninių
viešųjų pirkimų įgyvendinimą valstybėse
narėse. Šie veiksmai
apibūdinti toliau[26]. 5.1. E. sąskaitų
faktūrų naudojimas vykdant viešuosius pirkimus – taisyklė, o ne
išimtis Remdamasi nacionalinių naudos vertinimo
duomenų[27]
ekstrapoliacija, Komisija apskaičiavo, kad, jei vykdant viešuosius
pirkimus visoje ES būtų naudojamos e. sąskaitos
faktūros, būtų galima sutaupyti iki 2,3 mlrd. EUR. Kad būtų galima pasinaudoti šiais
privalumais, Komisija priėmė pasiūlymą, kuriuo siekiama,
kad e. sąskaitų faktūrų išrašymas taptų
standartiniu sąskaitų faktūrų išrašymo būdu vykdant
viešuosius pirkimus. Dėl
pašalinio poveikio tai taip pat turėtų sudaryti geresnes sąlygas
visiems rinkos dalyviams naudoti e. sąskaitas faktūras. Pasirinkto metodo tikslas dvejopas. Pirma, siekiant pašalinti nacionalinių
standartų sąveikumo problemas, siūloma įgalioti Europos
standartizacijos komitetą (CEN) parengti naują Europos
e. sąskaitų faktūrų standartą, kuriuo būtų
standartizuota e. sąskaitoje faktūroje pateikiama informacija –
tai būtina tarpvalstybiniam sąveikumui ir teisės aktų
laikymuisi užtikrinti. Antra, pasiūlyme numatoma įpareigoti
valstybių narių administracijas priimti naująjį Europos
standartą atitinkančias e. sąskaitas faktūras. Europos Komisija siūlo, kad šių
įpareigojimų įsigaliojimo terminas būtų kuo artimesnis
Viešųjų pirkimų direktyvose numatytam įpareigojimų
dėl e. viešųjų pirkimų įsigaliojimo terminui. Tokiu e. viešųjų pirkimų
įgyvendinimo metodu siekiama, kad visos suinteresuotosios šalys
turėtų laiko išspręsti veiklos problemas, ir kartu užtikrinti
sėkmingą perėjimą valstybėse narėse. Komisija ragina valstybes nares kuo greičiau
pradėti būtiną parengiamąjį darbą, kad šios
nuostatos būtų įgyvendintos laiku. Ji rekomenduoja valstybėms narėms nustatyti privalomą
e. sąskaitų faktūrų naudojimą visoms
suinteresuotosioms šalis, kai tik jos įdiegs būtiną
infrastruktūrą, kad būtų galima kuo greičiau gauti
naudos iš šių investicijų. Tačiau
tuo pat metu valstybės narės turėtų imtis visų
būtinų priemonių užtikrinti, kad dėl to neatsirastų
nereikalingų papildomų išlaidų ar naštos MVĮ. Per 5 metus nuo perėjimo termino Komisija
peržiūrės padėtį, siekdama įvertinti pažangą,
padarytą pereinant prie e. sąskaitų faktūrų. Pagrindiniai veiksmai: (1)
Europos Parlamentas ir Taryba susitars dėl
naujos teisinės sistemos, pagal kurią būtų privaloma
priimti naują Europos standartą atitinkančias
e. sąskaitas faktūras. 5.2. Standartizavimas Teisės aktų pasiūlymai dėl
elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo ir
e. viešųjų pirkimų yra būtina, bet nepakankama
sąlyga, kad visiškai elektroniniai viešieji pirkimai būtų
sėkmingai įgyvendinti Europos Sąjungoje. Būtina imtis tam tikrų ne teisėkūros
priemonių, kurios padėtų įgyvendinti visiškai elektroninius
viešuosius pirkimus. Visų pirma
būtina tęsti standartizavimo darbą, kad būtų galima
įgyvendinti teisės akto pasiūlymą dėl elektroninių
sąskaitų faktūrų naudojimo. Todėl CEN turi atlikti būtiną
standartizavimo darbą pagal Komisijos įgaliojimą, kuris bus
parengtas vėlesniame etape. Įgaliojime
bus nustatytas minimalių reikalavimų, kuriuos reikės
įtraukti į standartą, sąrašas. Darbas bus atliekamas pagal standartines CEN procedūras, taikomas
rengiant naujus Europos standartus. Tokį
standartą gali priimti tik techninis komitetas; sprendimą dėl
to, ar šią užduotį gali atlikti esamas techninis kometetas, ar
reikės sukurti naują, priims CEN. CEN taip pat turėtų tęsti darbą
e. viešųjų pirkimų srityje, kad būtų galima
supaprastinti e. viešųjų pirkimų sprendimus, skatinti
MVĮ dalyvavimą ir geriau stebėti viešuosius pirkimus per
e. viešųjų pirkimų sistemas. Komisija ir toliau finansuos projektus, kuriais skatinama plėtoti
visiškai elektroninius viešuosius pirkimus ES, tokius kaip e-SENS[28], ir užtikrins, kad atitinkamas
CEN darbas būtų įtrauktas į šį projektą. Valstybės narės turėtų
skatinti naudoti CEN standartą savo šalyse, kad užtikrintų
visišką visiškai elektroninių viešųjų pirkimų
sistemų sąveikumą. Teikdama daugiametę finansinę
programą Komisija pasiūlė pradėti Europos
infrastruktūros tinklų priemonės (EITP)[29] programą. Ja siekiama remti investicijas į
infrastruktūrą, reikalingą tarpvalstybinėms viešosioms
paslaugoms teikti, įskaitant e. viešuosius pirkimus ir
e. sąskaitų faktūrų naudojimą, didinant
tarpvalstybinių procesų sąveikumą. Tai gali paskatinti visiškai elektroninių viešųjų
pirkimų standartizavimą ne tik būsimuose teisės aktuose
nustatytose srityse ir padėti apriboti nesąveikius nacionalinius
sprendimus. PAGRINDINIAI VEIKSMAI: (2)
Europos standartizacijos komitetas (CEN) atliks būtiną standartizavimo darbą, kad
būtų galima įgyvendinti teisės akto pasiūlymą
dėl e. sąskaitų faktūrų naudojimo vykdant
viešuosius pirkimus. CEN toliau standartizuos
e. viešųjų pirkimų sistemas, kad MVĮ būtų
paprasčiau jomis naudotis. (3)
Europos Komisija finansuos projektus, kuriais
skatinama plėtoti sąveikius e. sąskaitų
faktūrų sprendimus ES (e-SENS). (4)
Europos Komisija finansuos ir rems visiškai
elektroninių viešųjų pirkimų (įskaitant
e. sąskaitas faktūras) infrastruktūros kūrimą
visoje Europoje pasinaudodama siūloma Europos infrastruktūros
tinklų priemone. 5.3. Visiškai
elektroninių viešųjų pirkimų nacionalinės strategijos Užtikrinant, kad visiškai elektroniniai viešieji pirkimai taptų
tikrove, pagrindinis vaidmuo tenka valstybėms narėms. Todėl
Komisija ragina valstybes nares parengti nacionalines strategijas ir į jas
įtraukti išsamius veiksmų planus siekiant užtikrinti, kad
e. viešųjų pirkimų ir e. sąskaitų
faktūrų sistemos būtų įgyvendintos iki
Viešųjų pirkimų ir E. sąskaitų faktūrų
direktyvose nustatytų terminų. Šios strategijos – galimybė peržiūrėti dabartinę
sudėtingą visiškai elektroninių viešųjų pirkimų
struktūrą (susiskaidymas, kartais nepatogūs naudotojams ir
nesąveikūs sprendimai), kad būtų galima toliau racionalizuoti
viešuosius pirkimus ir suteikti galimybę platesniu mastu modernizuoti
viešąjį administravimą. Kad šios strategijos būtų
veiksmingos, reikėtų nustatyti konkrečius veiksmų planus,
kurių tikslas: ·
nustatyti tarpinius
e. viešųjų pirkimų ir e. sąskaitų faktūrų
naudojimo tikslus, kad būtų galima stebėti pažangą,
padarytą įgyvendinant Viešųjų pirkimų ir E.
sąskaitų faktūrų direktyvose nustatytus tikslus; ·
valdyti perėjimą pasirenkant strategiją, kuria užtikrinama didžiausia visiškai
elektroninių viešųjų pirkimų nauda. Europos Komisija inicijuos tyrimą, kad nustatytų
sėkmingiausias e. viešųjų pirkimų ir
e. sąskaitų faktūrų naudojimo strategijas. Tai padės valstybėms narėms
įvertinti savo politiką; ·
skatinti supaprastinimą,
administracinės naštos mažinimą ir MVĮ bei tarpvalstybinių
tiekėjų dalyvavimą visiškai
elektroniniuose viešuosiuose pirkimuose, atsižvelgiant į gerosios
patirties tyrimo ir E. konkursų ekspertų grupės darbo
rezultatus (žr. 4.2 skirsnį); ·
skatinti kurti ir naudoti e. sertifikatus. Juos įdiegti būtų galima
naudojant tokias priemones kaip PEPPOL[30]
bendrovės virtualių dokumentų sistema[31]; ·
stebėti pirkimų išlaidas ir
pagrindinius veiklos rodiklius (pvz., MVĮ
dalyvavimą, visiškai elektroninių viešųjų pirkimų
privalumus) nacionaliniu lygmeniu pasinaudojant e. viešųjų
pirkimų sistemų teikiama informacija, siekiant sutaupyti
lėšų ir užtikrinti didesnį skaidrumą; ·
parengti mokymų programas įmonėms (visų pirma MVĮ) ir perkančiosioms
organizacijoms, siekiant paremti jas perėjimo laikotarpiu. Valstybės narės turi galimybę pasinaudoti
struktūriniais fondais, kad galėtų finansuoti mokymus ir, jei
reikia, sukurti būtiną infrastruktūrą. Norėdamos pasinaudoti šia galimybe jos
turėtų įtraukti šiuos prioritetus į savo būsimas
veiksmų programas, kuriomis įgyvendinami struktūriniai fondai
2014–2020 m.; ·
siekti vidaus rinkos tikslų
įgyvendinant nacionalines strategijas. Europos Komisija paskelbs pagrindinius principus,
kuriuos turėtų atitikti visos e. viešųjų pirkimų
sistemos Europoje, kad būtų suderinamos su vidaus rinka. Gairėse bus aptariami tokie klausimai: lengva prieiga tarpvalstybiniams tiekėjams
(pvz., e. viešųjų pirkimų sistemose neturėtų
būti specialių nacionalinių duomenų laukelių, kurie
galėtų užkirsti kelią užsienio įmonėms naudotis
sistema), lengva prieiga MVĮ, sąveikumo reikalavimai ir pan.
Valstybės narės savo nacionalinėmis strategijomis
turėtų užtikrinti, kad gairių būtų laikomasi. PAGRINDINIAI VEIKSMAI: (5)
Valstybės narės parengs visiškai elektroninių viešųjų pirkimų nacionalines
strategijas ir išsamius veiksmų planus, skirtus užtikrinti
įgyvendinimą iki Viešųjų pirkimų ir
E. sąskaitų faktūrų direktyvose nustatytų
terminų. (6)
Europos Komisija inicijuos tyrimą, kad
nustatytų sėkmingiausias e. viešųjų pirkimų ir
e. sąskaitų faktūrų naudojimo strategijas
Europoje. (7)
Valstybės narės apsvarstys
galimybę pasinaudoti struktūriniais fondais, kad finansuotų
mokymus (visų pirma MVĮ mokymus), sustiprintų administracinius
gebėjimus ir sukurtų infrastruktūrą; tuo tikslu jos atitinkamai įtrauks šiuos prioritetus į savo
veiklos programas. (8)
Europos Komisija paskelbs pagrindinius
principus, kuriuos turėtų atitikti visos e. viešųjų
pirkimų sistemos Europoje, kad būtų suderinamos su vidaus
rinkos principais. 5.4. Dalijimasis
gerąja patirtimi Komisija tęs darbą, susijusį su
Europos suinteresuotųjų šalių e. sąskaitų
faktūrų išrašymo forumu, ir įsteigs panašų
e. viešųjų pirkimų forumą. Šie forumai nustatys tolesnį standartizavimo darbą,
koordinuos Europos ir nacionalines iniciatyvas ir dalysis gerąja
patirtimi. Forumai suburs
pagrindinius visiškai elektroninių viešųjų pirkimų
dalyvius: nacionalinius politikos
formuotojus, įmonių ir (arba) MVĮ organizacijų atstovus,
perkančiąsias organizacijas (pirkėjus),
e. viešųjų pirkimų ir e. sąskaitų
faktūrų sprendimų teikėjus, standartizacijos institucijas
ir kt. Komisija taip pat pradės tyrimą, kad
nustatytų gerąją patirtį e. viešųjų
pirkimų priemonių, tokių kaip e. aukcionai[32] ir e. katalogai[33], srityje.
Šios priemonės kartais naudojamos netinkamai,
pavyzdžiui, jei pasiūlymai pagal e. aukciono procedūras atskleidžiami
per anksti, tai gali paskatinti tiekėjus sudaryti slaptą
susitarimą. Atliekant tyrimą reikėtų nustatyti, kaip
būtų geriausia naudotis šiomis priemonėmis ir gauti kuo daugiau
naudos. Komisija rodo pavyzdį
e. viešųjų pirkimų ir e. sąskaitų faktūrų
srityje. Komisija visiškai pereis
prie e. viešųjų pirkimų (apimančių
e. pranešimą, e. prieigą ir e. pasiūlymų
teikimą) iki 2015 m. vidurio, kaip nurodyta 2012 m. komunikate[34]. Perkant IT prekes ir paslaugas e. sąskaitos faktūros
išrašomos nuo 2009 m., dėl to sutaupoma daug lėšų,
sutrumpėja tvarkymo laikas, nebereikia koduoti duomenų ir t. t. Komisija privalomą reikalavimą naudoti
e. sąskaitas faktūras palaipsniui pradeda taikyti ir kitose
Komisijos pirkimų srityse. Šie
sprendimai bus pateikti valstybėms narėms kaip atviroji
programinė įranga, siekiant sumažinti investicines sąnaudas. PAGRINDINIAI VEIKSMAI: (9)
Komisija tęs darbą, susijusį su
Europos suinteresuotųjų šalių e. sąskaitų
faktūrų išrašymo forumu. Europos Komisija įsteigs panašų e. viešųjų
pirkimų forumą, kuris nustatys tolesnį standartizavimo
darbą, koordinuos Europos ir nacionalines iniciatyvas ir dalysis
gerąja patirtimi. (10)
Europos Komisija pradės tyrimą, kad
nustatytų gerąją patirtį e. viešųjų
pirkimų priemonių, tokių kaip e. aukcionai ar
e. katalogai, srityje. 6. Išvada Kad būtų galima pasinaudoti didžiuliais visiškai
elektroninių viešųjų pirkimų privalumais, būtina ES
lygmeniu nustatyti veiksmingą teisinę sistemą. Todėl
Komisija ragina valstybes nares ir Europos Parlamentą kuo greičiau
priimti naująjį pasiūlymą dėl
elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo vykdant
viešuosius pirkimus; tai
būtų aiškus politinis pasiryžimo pereiti prie
e. viešųjų pirkimų signalas. Tačiau visais privalumais bus galima pasinaudoti tik tuomet, jei
valstybės narės parengs ir įgyvendins perėjimo valdymo ir
veiklos problemų sprendimo strategijas. Priedas
Komunikato
„Elektroninių viešųjų pirkimų strategija“ veiksmų
įgyvendinimo padėtis Pagrindiniai veiksmai || Įgyvendinimo padėtis 1) Europos Parlamentas (EP) ir Taryba turi susitarti dėl naujos teisinės sistemos, kuria reikalaujama visiškai pereiti prie e. viešųjų pirkimų. Priėmimo terminas – 2012 m. pabaiga. || Vykdoma. Pasiūlymą šiuo metu nagrinėja EP ir Taryba; kompromisas gali būti pasiektas iki 2013 m. vidurio. 2) Jei būtina, Komisija priimdama deleguotuosius aktus suvienodins techninius reikalavimus. Terminas – po naujų direktyvų priėmimo. || Įgyvendinti numatyta priėmus peržiūrėtas Viešųjų pirkimų direktyvas. 3) Komisija pateiks naujos teisinės elektroninio tapatybės nustatymo, patvirtinimo ir parašų sistemos pasiūlymą. Terminas – 2012 m. 2 ketvirtis. || Įvykdyta. Pasiūlymas priimtas 2012 m. birželio 4 d.[35]. Pasiūlymą nagrinėja EP ir Taryba. 4) E. konkursų ekspertų grupė pateiks rekomendacijų geriausioms įmanomoms e. viešųjų pirkimų sistemoms, lengvinančioms tarpvalstybinę prieigą ir paprastumą naudotis visoms įmonėms, skatinti. Terminas – 2013 m. pradžia. || Įvykdyta. Ataskaita paskelbta[36]. 5) Komisija paskelbs gerosios e. viešųjų pirkimų patirties ataskaitą ir skatins ja naudotis visoje ES. Terminas – 2013 m. vidurys. || Įvykdyta. Ataskaita paskelbta[37]. 6) Komisija rems PEPPOL sudedamųjų dalių išlikimą nuo 2012 m. vidurio. || Įvykdyta. „Open PEPPOL“ įsteigta kaip tarptautinė ne pelno asociacija pagal Belgijos įstatymus ir jos darbas tęsiamas. Komisija ir toliau rems PEPPOL plėtrą veiksmais, įtrauktais į Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumo sprendimų (ISA) programą. Pagrindiniai veiksmai || Įgyvendinimo padėtis 7) Komisija finansuos ir rems e. viešųjų pirkimų infrastruktūros kūrimą visoje Europoje pasinaudodama Europos infrastruktūros tinklų priemone. Komisija projektus pradės 2014–2015 m. || Vykdoma. Pasiūlymą sukurti Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) Komisija priėmė 2011 m. pabaigoje ir iš dalies pakeitė 2013 m. gegužės mėn. Šiuo metu pasiūlymas svarstomas pagal naują 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. 8) Komisija skatins naudoti struktūrinius fondus e. viešųjų pirkimų diegimui skatinti visoje Europoje, kaip nustatyta 2014–2020 m. bendroje strateginėje programoje. || Įvykdyta. Keliose nacionalinėse programose jau įtrauktos nuorodos į e. viešuosius pirkimus. 9) Komisija įgyvendins plačią informacijos apie elektroninius viešuosius pirkimus sklaidos strategiją. || Vykdoma. Komisijos organizuoti renginiai: aukšto lygio konferencija e. viešųjų pirkimų klausimais (2012 m. birželio mėn.); seminaras apie e. viešuosius pirkimus (2012 m. gruodžio mėn.). Ji dalyvavo daugelyje konferencijų ir pasinaudojo įvairiais tinklais informacijai platinti (pvz., Europos įmonių tinklu). 10) Komisija nuo 2012 m. vidurio rengs metines konferencijas e. viešųjų pirkimų klausimais. || Įvykdyta. Konferencija surengta 2012 m. viduryje, dalyvavo 350 dalyvių. Antrą konferenciją planuojama surengti 2013 m. rugsėjo 18 d. 11) Komisija padės pagrindus, kad elektroninės sistemos galėtų stebėti viešųjų pirkimų išlaidas tikruoju laiku. Terminas – 2013 m. vidurys. || Vykdoma. Europos Komisija užsakė tyrimą, kuris bus baigtas iki 2013 m. vidurio. 12) Komisija skelbs metinę e. viešųjų pirkimų ataskaitą. Pirmosios ataskaitos terminas – 2013 m. vidurys. || Įvykdyta. Žr. šio komunikato 4 skirsnį. 13) Komisija visiškai pereis prie e. viešųjų pirkimų iki 2015 m. vidurio (likus vieniems metams iki valstybių narių termino). || Vykdoma. E. pranešimo ir e. prieigos prie dokumentų funkcijos veikia. E. pasiūlymo teikimo bandomasis etapas prasidės iki 2013 m. vidurio. Pagrindiniai veiksmai || Įgyvendinimo padėtis 14) Komisija savo e. viešųjų pirkimų sprendimais leis naudotis valstybėms narėms, kuriančioms savo infrastruktūrą, kad sumažėtų investicinės sąnaudos. || Vykdoma. Belgija priėmė Komisijos e. viešųjų pirkimų sistemą e-Prior. Norvegija ir Airija šiuo metu testuoja e-Prior. 15) Komisija skatins tarptautinį reguliavimo dialogą dėl atvirų e. viešųjų pirkimų sistemų ir aktyviai stebės svarbų tarptautinių standartų rengimo darbą. || Vykdoma. Pradėti dialogai su JAV, Kinija ir JT/ CEFACT[38]. [1] Visiškai elektroniniai viešieji
pirkimai vykdomi, kai pirkdamos prekes ir paslaugas arba skelbdamos
viešųjų darbų konkursus viešojo sektoriaus organizacijos
naudojasi elektroninėmis ryšių ir sandorių tvarkymo
priemonėmis nuo pranešimo iki mokėjimo. [2] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/eprocurement/strategy/COM_2012_en.pdf [3] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/modernising_rules/public-procurement-indicators-2011_en.pdf
[4] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/eprocurement/conferences/speeches/robert-hunja_en.pdf
[5] Komunikatai COM(2011) 815 final
ir COM(2012) 750 final. [6] Šiame dokumente e. viešieji
pirkimai suprantami kaip e. pranešimas, e. prieiga ir
e. pasiūlymo teikimas (šios sąvokos apibrėžtos toliau). [7] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/modernising_rules/reform_proposals_en.htm
[8] Elektroninis pranešimų,
kuriais pranešama apie viešųjų pirkimų konkursus, skelbimas. [9] Viešųjų pirkimų
dokumentų, tokių kaip konkurso sąlygos, skelbimas internete. [10] Elektroninis bendrovių
pasiūlymų pateikimas atsiliepiant į kvietimą dalyvauti
konkurse. [11] Vyrauja centralizavimo tendencija,
kurią toliau skatina e. viešųjų pirkimų įvedimas. [12] Privalumų sąrašas
nėra baigtinis, taip pat
sumažėtų išmetamo CO2 kiekis, būtų atvertos
tarptautinės rinkos ir t. t. [13] www.base.gov.pt [14] Europos skaitmeninės darbotvarkės
(COM(2010) 245) tikslas – padidinti ES piliečių ir
įmonių naudojimąsi e. valdžios paslaugomis iki 2015 m. [15] 2011–2015 m. E. valdžios
veiksmų planas, COM(2010) 743. [16] Rolece
Ispanijoje, paslauga e-Attestation Prancūzijoje ir AVCP (Autorità
Vigilanza Contratti Pubblici) virtualusis įmonės pasas Italijoje. [17] AVCP įvertis, pagrįstas
įmonių ir konkursų skaičiumi, vidutiniu kiekvienos
įmonės dalyvavimo atvejų skaičiumi, dokumentų
pateikimo išlaidomis ir personalo išlaidomis. [18] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/information_society/data/comprehensive_databases [19] Vykdant nacionalinę
apklausą apie e. viešuosius pirkimus Portugalijoje (2012 m.)
78 % MVĮ nurodė, kad padidėjo skaidrumas, o 50 % – kad
padidėjo konkurencija. Dar žr. http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/smes_access_to_public_procurement_final_report_2010_en.pdf [20] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0712:FIN:lt:PDF
[21] Tyrimą atliko IDC Italia
ir Capgemini: http://ec.europa.eu/dgs/internal_market/tenders/2011-097-c/download_en.htm [22] Naudojimo lygis nustatomas pagal
viešųjų pirkimų, kurių metu bendrovės Europos
Sąjungoje pateikė pasiūlymus elektroniniu būdu, vertę,
kuri dalijama iš visos pirkimų vertės ES. [23] ES yra nuo 250 000 iki 300 000
perkančiųjų organizacijų. [24] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/e-procurement/golden-book/index_en.htm [25] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/e-procurement/expert/index_en.htm
[26] Visi šiame dokumente siūlomi
veiksmai atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą
(2007–2013 m. DFP) ir siūlomą naują 2014–2020 m. DFP
ir yra su jomis suderinami. [27] Atsakymas iš Švedijos ir Danijos
nacionalinių forumų dėl e. sąskaitų
faktūrų naudojimo per Europos rinkos priežiūros forumo (ERPF)
konsultacijas. [28] eSENS siekiama konsoliduoti
pagrindinius esamų didelio masto bandomųjų projektų,
įgyvendinamų pagal Konkurencingumo ir inovacijų
bendrąją programą, rezultatus. http://www.esens.eu. Pasirašius dotacijos susitarimą (baigiamos procedūros),
e-Sens bus ES bendrai finansuojamas projektas. [29] Žr. COM(2011) 676,
COM(2011) 665 ir 2013 m. gegužės 28 d. COM(2013) 329. [30] http://www.peppol.eu/. [31] http://www.peppol.eu/peppol_components/virtual-company-dossier [32] Elektroniniai aukcionai yra
speciali visiškai elektroninė pirkimų procedūra. [33] Elektroniniai katalogai yra
priemonė gauti ir įvertinti pasiūlymus struktūrizuota
(katalogo) forma. [34] Žr. 2 išnašoje nurodytą
Komunikatą COM(2012) 179 final. [35] http://europa.eu/newsroom/calendar/event/363056/commission-adopts-proposed-regulation-on-eid-and-esignature
[36] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/e-procurement/expert/index_en.htm [37] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/e-procurement/golden-book/index_en.htm [38] http://www.unece.org/cefact.html