EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0280
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Empowering Local Authorities in partner countries_for enhanced governance and more effective development outcomes
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų
/* COM/2013/0280 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų /* COM/2013/0280 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS
PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ
KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Didesnė šalių partnerių vietos
valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir
konkretesnių vystymosi rezultatų 1. PAGRINDINĖ INFORMACIJA Vien
centralizuota, principu „iš viršaus į apačią“ pagrįsta
vystymosi politika ir programomis nepavyks išspręsti sudėtingų
tvaraus vystymosi ir kovos su skurdu uždavinių. Viešojo ir privačiojo
sektoriaus veikėjai, visų pirma vietos lygmeniu, čia itin
svarbūs. Per pastaruosius du dešimtmečius daug
besivystančių šalių centrinės valdžios institucijų
vietos valdžios institucijoms[1]
perdavė tam tikras su vystymosi politika susijusias pareigas, kad
formuojant viešąją politiką ir teikiant paslaugas būtų
atsižvelgta į padėtį vietoje. Tačiau toks
politinis pripažinimas ne visada reiškė, kad buvo užtikrinama tinkama
autonomija, pajėgumų stiprinimas ir finansiniai ištekliai, todėl
tokios institucijos nebuvo visateisės. Daugelyje
ES šalių partnerių vis dar labai nedidelė šalies viešojo
sektoriaus išlaidų ir tarptautinės vystomosios pagalbos dalis
teikiama tiesiogiai per vietos valdžios institucijas. Kad būtų
išnaudotos visos vietos valdžios institucijų galimybės vystymosi
srityje, teks įveikti nemažai kliūčių. Būtent šiuo
tikslu Europos Komisija dar kartą patvirtina vietos valdžios institucijoms
tenkančią svarbią funkciją šalys partnerėse siekiant
vystymosi tikslų ir siūlo palaikyti strategiškesnį
bendradarbiavimą, kad šioms institucijoms būtų suteikta daugiau
teisių[2]. Šiame komunikate
atsižvelgiama į „Structured Dialogue on the involvement of Civil Society
Organisations and Local Authorities in EU development cooperation“[3] (struktūrinio dialogo
dėl pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios
institucijų įtraukimo palaikant ES vystomąjį
bendradarbiavimą) rezultatus, ES atnaujintą požiūrį į
skurdo mažinimą ir tvarų vystymąsi, kuris nustatytas komunikate
„ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“[4], susijusius komunikatus ir
Tarybos išvadas[5],
taip pat konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais, atliktos remiantis
klausimų dokumentu „Local Authorities in Development“, rezultatus. Be to,
šiame komunikate taip pat atsižvelgiama į tarptautinės pagalbos ir
vystymosi veiksmingumo darbotvarkę, kaip neseniai nustatyta „Busan Outcome
Document“[6]. Vietos valdžios institucijų svarba
vystymuisi Siekiant skatinti
tvarų vystymąsi ir skurdo mažinimą labai svarbu, kad
piliečiai dalyvautų priimant jų gyvenimą veikiančius
sprendimus ir turėtų galimybę naudotis atskaitomybės
mechanizmais. Tai itin aktualu vietos lygmeniu, kuris yra arčiausiai
piliečių, nes būtent tokiu lygmeniu priimami su jų gyvenimu
ir darbu susiję sprendimai, teikiamos pagrindinės paslaugos ir
steigiamos įmonės. Todėl visų piliečių interesas
yra nustatyti tikslus ir bendrai ieškoti sprendimų, visų pirma
susijusių su geresnėmis galimybėmis naudotis paslaugomis,
tinkamesniu turimų išteklių paskirstymu, didesne socialine sanglauda,
valdžios institucijų atskaitomybe ir skaidrumu, įskaitant
galimybę naudotis atskaitomybės mechanizmais. Vietos valdžios
institucijoms, kurios, palyginti su kitomis valdžios institucijomis, yra
arčiau piliečių, tenka atsakomybė formuoti vietos lygmens
viešąją nuomonę ir drauge skatinti pokyčius. Tai ypatingai
svarbu siekiant veiksmingesnio viešojo administravimo, įtraukesnių
vystymosi procesų, vykdomų palaikant bendradarbiavimą su
pilietinės visuomenės organizacijomis[7]
(PVO), ir ieškant būdų sparčiai spręsti vietos
bendruomenėms kylančias problemas. Tokios problemos gali būti
socialinė atskirtis, migracija, aprūpinimas maistu, ribota
infrastruktūra, sparti urbanizacija, išteklių išeikvojimas, visuomenės saugumas ir smurtas, gavybos
pramonės šakų veiklos socialinis ir ekologinis poveikis,
prisitaikymas prie klimato kaitos ir jos padarinių švelninimas,
teisinė valstybė ir teisė kreiptis į teismą. Geras vietos
lygmens valdymas[8]
būtinas siekiant tvaraus vystymosi ir nešališkų rezultatų. Taip
sukuriamos integracinio, poreikius atitinkančio ir veiksmingo vystymosi
proceso sąlygos. Vietos lygmens
valdymo kokybė visų pirma susijusi su centrinės valdžios
politine valia pasitelkiant teisines ir reglamentavimo priemones[9] kurti palankias sąlygas
vietos lygmeniu, kad vietos valdžios institucijos galėtų pakankamai
autonomiškai vykdyti įgaliojimus ir įgyti konkrečius
pajėgumus. Todėl vietos lygmens valdymo kokybė taip pat susijusi
su tuo, kaip vietos valdžios institucijos, remdamosi vietos lygmens politikos
formavimo procesais, palaikydamos ryšius su kitomis valdžios institucijomis,
piliečiais ir privačiuoju sektoriumi ir skirstydamos išteklius,
pajėgia įgyvendinti viešąją politiką ir teikti
paslaugas. Šalyse, kuriose
gausu gamtos išteklių, vietos valdžios institucijos galėtų
konsultuoti gavybos pramonės subjektus jų veiklos klausimais ir
informuoti, kaip iš gavybos pramonės sektoriaus gaunamos pajamos
paskirstomos vietos bendruomenėms, centrinei valdžiai ir privačiojo
sektoriaus veikėjams. Pažeidžiamumo situacijų, krizių ir
pavojingos padėties atvejais vietos valdžios institucijoms tenka
pagrindinė funkcija apsaugoti pažeidžiamus gyventojus ir bendruomenes –
vadovauti kuriant vietos lygmens atsparumo strategijas ir sudaryti sąlygas
teikti pagrindines socialines paslaugas. Regionuose, kuriuose didelė nelaimių
tikimybė, tokios institucijos ne tik valdo išankstinio reagavimo
mechanizmus ir užtikrina, kad gyventojams būtų teikiamos
pagrindinės paslaugos, bet ir gali padėti atlikti svarbias su
prevencija, padarinių švelninimu ir pasirengimu susijusias funkcijas. Be
to, joms dažnai tenka svarbus vaidmuo išankstinio perspėjimo srityje,
todėl pasitelkdamos tradicinius ginčų sprendimo mechanizmus jos
gali padėti sumažinti pirminį smurto proveržį. Pasinaudoti
lyginamuoju pranašumu vietos valdžios institucijoms gali sutrukdyti neigiami
politiniai veiksniai, visų pirma susiję su veiksmingo vadovavimo
stoka, didele korupcija ir netinkamu administravimu, favoritizmu ir
neteisėta ekonomine veikla, taip pat institucijų silpnumas, pvz.,
neveiksmingos institucijų priemonės, riboti finansiniai ištekliai,
prasti administraciniai pajėgumai, neadekvačios planavimo
procedūros ir viešųjų finansų valdymas. Todėl, atsižvelgiant į
padėtį šalyje, gali prireikti stiprinti vietos valdžios
institucijų pajėgumus ir vietos lygmens valdymo struktūras, kad
viešasis sektorius vietos lygmeniu būtų susietas su vystymosi
procesais. Labai svarbu, kad vietos valdžios institucijoms ir piliečiams
vienu metu būtų suteikta didesnė autonomija, siekiant
užtikrinti, kad piliečiai galėtų reikalauti skaidrumo ir
atskaitomybės[10]
ir kad vietos valdžios institucijos turėtų galimybių ir
paskatų tenkinti piliečių lūkesčius užtikrinti
veiksmingą, skaidrų ir atskaitingą valdymą, nešališką
išteklių paskirstymą ir galimybes naudotis paslaugomis. 2. VIETOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ
VYSTYMOSI POTENCIALO IŠNAUDOJIMAS Teikiant
paramą šalių partnerių viešajam sektoriui, kad būtų
formuojama ir įgyvendinama veiksmingesnė ir efektyvesnė šalies
vystymosi politika ir planai, reikėtų atsižvelgti į svarbų
vietos lygmens viešojo sektoriaus vaidmenį. Remiant vietos valdžios
institucijas turėtų būti siekiama stiprinti jų
pajėgumus ir galimybes vykdyti joms suteiktus įstatymais nustatytus
institucinius įgaliojimus ir galiausiai kaip visateisėms politikos
formavimo proceso dalyvėms naudotis iniciatyvos teise. Laikydamasi subsidiarumo principo[11], ES siekia stiprinti vietos
valdžios institucijų kaip politikos formavimo ir sprendimų
priėmimo procesų dalyvių vaidmenį, kad būtų
skatinamas skaidrus ir atskaitingas politikos formavimo procesas ir
paslaugų teikimas vietos lygmeniu. Tikėtina, kad nuosekliai skatinant
demokratinį dalyvavimą, teisingumą, žmogaus teises, aktyvų
pilietiškumą, moterų ir jaunimo dalyvavimą viešojoje
erdvėje ir įvairių valdžios lygmenų atskaitomybę,
vietos valdžios institucijoms būtų suteikta didesnė autonomija
ir būtų paskatintas vystymasis vietos lygmeniu. Turėtų
būti skatinama vietos lygmeniu užmegzti suinteresuotųjų
subjektų partnerystės ryšius ir dialogus, į kuriuos
būtų įtraukti vietos valdžios institucijų atstovai, kiti
vietos lygmeniu veikiantys subjektai ir piliečiai – taip būtų
palaikomas dialogas su atitinkamomis centrinės valdžios institucijomis,
kad jos būtų supažindintos su poreikiais ir susirūpinimą
keliančiais klausimais ir į juos atsižvelgtų. Būtent
tokiomis aplinkybėmis turėtų būti skatinama laikytis
teritorinio požiūrio į vystymąsi. Toks požiūris, kuriuo
atsižvelgiama į tam tikrai teritorijai būdingas ypatybes ir
poreikius, apibūdinamas kaip dinamiškas ir ilgalaikis principu „iš apačios
į viršų“ pagrįstas procesas, į kurį įtraukiami
įvairūs veikėjai ir sektoriai ir kuriam vykstant skirtingos
vietos valdžios institucijos ir veikėjai bendrai nustato prioritetus,
planuoja ir įgyvendina vystymosi strategijas. Vietos valdžios
institucijoms teikiant konsultacijas ir sutelkus papildomus privačiojo
sektoriaus ir bendruomenių pajėgumus ir išteklius, teritorinis
požiūris į vystymąsi galėtų paskatinti pokyčius,
kuriais būtų pagerinta piliečių gyvenimo kokybė ir
gerovė, užtikrinta pusiausvyra tarp socialinės raidos ir ekonomikos
augimo, lygybės ir aplinkos kokybės, taip pat būtų
sustiprintas pažeidžiamiausių asmenų atsparumas. Be to, toks
požiūris galėtų padėti stiprinti vietos lygmens politinius
procesus, skaidrumą ir paskatinti demokratinėmis priemonėmis
savarankiškai siekti vystymosi užtikrinant, kad pažanga siekiant tvarumo
būtų nuolat stebima. 3. ES PARAMOS FORMAVIMAS SIEKIANT GERESNIO
VALDYMO IR TINKAMESNIŲ VYSTYMOSI REZULTATŲ VIETOS LYGMENIU ES turėtų remti demokratines,
teisėtas, atskaitingas ir atstovavimą užtikrinančias vietos valdžios
institucijas ir vietos lygmens vadovybę šalyse partnerėse, daugiausia
dėmesio skirdama kaimo vietovių ir miestų savivaldybių
institucijoms . ES taip pat turėtų tirti galimybes derinti veiksmus
su regiono valdžios institucijomis. Pažeidžiamumo situacijose itin svarbus ES
bendradarbiavimas su vietos valdžios institucijomis vykstant platesnio masto
valstybės stiprinimo procesams, kurie būtini siekiant mažinti
pažeidžiamumą ir užtikrinti stabilumą. Kaip nurodyta
Pokyčių darbotvarkėje, tai itin svarbu šalyse, kuriose
šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės. Tokiais atvejais ES
galėtų sustabdyti bendradarbiavimą su centrinės valdžios
institucijomis ir paramą teikti pasitelkdama vietos valdžios institucijas
ir PVO. Lygiai taip pat ES turėtų remti
centrinės valdžios pastangas kurti palankią aplinką, kad vietos
valdžios institucijoms būtų suteikta didesnė autonomija formuoti
ir įgyvendinti vietos lygmens politiką bei planus ir visapusiškai
dalyvauti tvaraus vystymosi procesuose. Drauge su centrinės valdžios institucijomis
ES turėtų skirti lėšų pajėgumų stiprinimui, kad
būtų užtikrinta, kad vietos valdžios institucijos, visų pirma
esančios atokiose vietovėse ir turinčios ribotus pajėgumus
ir išteklius, galėtų vadovauti jų teritorijų vystymo
procesams bendradarbiaudamos su kitais vietos lygmens veikėjais. Veiklos atžvilgiu naujasis ES požiūris
padėtų skatinti didesnę politinę, administracinę ir
fiskalinę vietos valdžios institucijų autonomiją –
būtų vykdomos decentralizavimo reformos, stiprinami pajėgumai ir
institucijos. 3.1. Decentralizavimo procesai Decentralizavimas yra ypatingas viešojo
sektoriaus reformos aspektas. Jis apima įvairaus pobūdžio
politinių įgaliojimų ir galių, įskaitant
įgaliojimų rinkti mokesčius ir teikti paslaugas,
finansinių, žmogiškųjų ir administracinių išteklių iš
aukštesnio politinės sistemos lygmens perdavimą žemesnio lygmens
valdžios institucijoms. Decentralizavimas yra politinio pobūdžio
klausimas; dėl decentralizavimo pasikeičia bendra valstybės
struktūra. Jo tikslas – didesnis veiksmingumas, lygybė ir
socialinė sanglauda. Priimti sprendimą dėl decentralizavimo gali
tik suvereni valstybė. Todėl vystymosi srities partnerių parama
decentralizavimui turėtų būti numatoma tik tais atvejais, kai
pakanka politinės valios pradėti ir remti decentralizavimą arba
kai jau pradėtos decentralizavimo reformos. Teikdama paramą tam
tikruose sektoriuose, ES taip pat turėtų tinkamai atsižvelgti į
tai, ar jau įvyko decentralizavimas. Remdama decentralizavimo procesus ES
pirmiausia atsižvelgs į teritorijų, kuriose numatytos reformos,
padėtį vietoje, t. y. ar įmanoma pasiekti politinės
ekonomijos. Be to, remdama decentralizavimą ES daugiausia dėmesio
turėtų skirti decentralizavimui palankios teisinės ir politinės
aplinkos kūrimui ir institucijų bei pajėgumų stiprinimui,
kad vietos valdžios institucijos būtų pakankamai autonomiškos ir
galėtų atlikti įstatymais joms pavestas funkcijas. Tikėtini rezultatai turėtų
būti pakankamų finansinių išteklių skyrimas vietos valdžios
institucijoms pagal nacionalinės teisės sistemą, tinkamesnis
viešųjų finansų valdymas ir išteklių sutelkimas vietos
lygmeniu. ES parama taip pat turėtų padėti stiprinti
centrinės valdžios institucijų pajėgumus, siekti
viešųjų paslaugų ir vietos lygmens politikų ir
administracijos darbuotojų dekoncentravimo, kurti politinės
atskaitomybės ir skaidrumo mechanizmus, taip pat savivaldybių
politikos stebėjimo sistemas. ES paramos decentralizavimo procesui pavyzdys. Kambodžos atvejis Nuo 2006 m. iki 2011 m. gruodžio mėn. drauge su JT vystymosi programa buvo įgyvendinama ES bendrai finansuojama programa „Strengthening Democratic and Decentralised Local Government“, kuria remta Kambodžos vyriausybės dekoncentravimo ir decentralizavimo strategija. Komunų lygmeniu programa padėjo plėtoti horizontalų komunų tarpusavio bendradarbiavimą, informuoti piliečius apie vietos valdžios institucijas ir užtikrinti piliečių gerovę. Provincijų lygmeniu programa paskatino sukurti 24 teisiškai nepriklausomas vietos valdžios institucijų asociacijas. Šalies lygmeniu siekta gerinti finansinius pervedimus įvairiuose valdžios lygmenyse. Vietos valdžios institucijos pradėjo nepriklausomai naudoti finansinius išteklius. Šiomis
aplinkybėmis fiskalinį decentralizavimą ES turėtų
laikyti pradiniu veiksmu, kuriuo pradedama palaipsniui kurti atskaitomybės
kultūra, nes juo nustatomi piliečių lūkesčiams
tenkinti naudojamų išteklių kūrimo ir paskirstymo būdai.
Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama mechanizmams, pagal
kuriuos numatoma galimybė derinti išorės ir vidaus išteklių
naudojimą taikant finansinių pervedimų priemones, kad
būtų remiamas vietos lygmens mokesčių surinkimas ir vietos
valdžios institucijų vykdomi su vystymusi susiję planavimo, biudžeto
sudarymo ir išlaidų procesai. 3.2. Vietos valdžios
institucijų pajėgumų stiprinimas Siekiant stiprinti vietos valdžios
institucijų gebėjimus prisidėti prie gero valdymo ir drauge
siekti vystymosi tikslų vietos lygmeniu, išrinkti vietos lygmens
pareigūnai ir administracijos darbuotojai turi spręsti su pajėgumų
trūkumu susijusias problemas, pvz., viešojo sektoriaus išteklių
valdymas ir sutelkimas, vadovavimo įgūdžiai, viešųjų
finansų valdymas, įgaliojimai rinkti mokesčius, išlaidų
valdymas, skaidrumas, dalyvavimas ir ryšiai su kitais veikėjais. Pajėgumams, būtiniems geram valdymui
vietos lygmeniu užtikrinti, poveikį daro veiksniai, veikiantys trimis
lygmenimis: asmenų, institucijų ir organizacijų. Asmenų
lygmeniu vietos lygmens pajėgumams poveikį daro vietos lygmens
politikų ir administracijos darbuotojų įgūdžiai, profesinis
pasirengimas ir nuostatos. Institucijų lygmeniu pajėgumai priklauso
nuo struktūrų, veiklos procedūrų, kuriomis formuojama ir
reglamentuojama darbuotojų veikla. Organizacijų lygmeniu
pajėgumus veikia vykdoma politika ir teisinė sistema, taip pat
taisyklės ir praktika, kuriomis vadovaujamasi palaikant ryšius su kitais
veikėjais. Parama vietos valdžios institucijų pajėgumams
stiprinti bus nustatyta laikantis ilgalaikio lūkesčiais pagrįsto
požiūrio, daugiausia dėmesio skiriant vadovavimo
įgūdžių stiprinimui, įtraukių paslaugų teikimui
ir tinkamam finansų valdymui. Laikantis tokio požiūrio šalys bus
skatinamos imtis iniciatyvos stiprinti vietos valdžios institucijų
pajėgumus sektoriuose, kuriuose jos veikia, pirmiausia įtraukiant
nacionalines vietos valdžios institucijų asociacijas ir administravimo
mokyklas, plėtojant horizontalų vietos valdžios institucijų
bendradarbiavimą, kurio pavyzdys – didelių savivaldybių teikiama
techninė pagalba mažesnėms savivaldybėms, ir tinkamesni
centrinės ir vietos valdžios institucijų ryšiai. 3.3. Tvari urbanizacija Dėl
sparčiai didėjančios miestų gyventojų skaičiaus
miestų valdymas tapo kitu svarbiu gero vietos lygmens valdymo aspektu.
Vietos valdžios institucijoms miestuose tenka svarbus vaidmuo spręsti su
urbanizacija susijusias problemas, pvz., tenkinti skurstančių
piliečių, gyvenančių be leidimų pastatytose
gyvenvietėse, kur nėra tinkamų paslaugų ir
infrastruktūros, poreikius, spręsti nusikalstamumo ir socialines
problemas. Iki 2025 m.
apie du trečdaliai pasaulio gyventojų gyvens miestuose; 95 proc.
miestų gyventojų skaičiaus augimo teks šalims partnerėms ir
mažiausias pajamas turinčioms gyventojų grupėms. Miestų
gyventojų skaičiaus didėjimą lemia įvairios
priežastys, pvz., iš mažų miestų ir kaimo vietovių žmonės
persikelia į didmiesčius, iš kaimo vietovių persikelia į
didesnius miestus; be to, didmiesčių gyventojų skaičius ir
taip nuolat auga. Bendradarbiaudama
su šalimis partnerėmis ES sieks rengti tvarias strategijas, kuriomis
skatinamas nediskriminavimas ir šalinamos kliūtys, dėl kurių
įvairios gyventojų grupės negali naudotis miestų
plėtros atveriamais ištekliais ir galimybėmis, kad būtų
skatinama socialinė įtrauktis, teritorinė sanglauda ir aplinkos
apsauga. Ypatingas
dėmesys turėtų būti skiriamas galimybei naudotis žeme kaip
tvarios miestų plėtros prielaida. Urbanizacija daro didelį
poveikį žemės vertei, todėl svarbu užtikrinti, kad
savivaldybės galėtų pasinaudoti išaugusia žemės verte
paslaugų teikimui ir infrastruktūrai finansuoti. Visų pirma ES
turėtų skatinti formuoti miestų politiką, kad
lūšnynų kvartalai būtų laipsniškai atnaujinami ir
integruojami į miestus, suteikiant tokių kvartalų gyventojams
galimybę naudotis žeme, paslaugomis ir piliečių teisėmis.
Be to, ES turėtų siekti tobulinti vietos valdžios institucijų
administracinius gebėjimus registruoti žemės naudojimo teises ir su
žeme susijusius interesus, kad miesto žemė būtų veiksmingai ir
efektyviai valdoma (kadastrai, miestuose esančios nuosavybės
registrai). Pagerinus miestų žemės padėtį bus atverta
nekilnojamojo turto rinka. Bus užtikrintas didesnis nuosavybės teisių
ir sandorių skaidrumas, juos bus lengviau apmokestinti – taip bus
stiprinami vietos valdžios institucijų fiskaliniai pajėgumai, o tai
būtina siekiant plėtoti miestų infrastruktūrą ir
apskritai gerinti gyvenimo kokybę. 3.4. Vietos valdžios
institucijų asociacijos Vietos valdžios
institucijų asociacijos[12]
gali padėti užtikrinti gerą valdymą ir vystymosi rezultatus
vietos lygmeniu. Pagrindinės tokių asociacijų funkcijos: i)
atstovauti narių interesams palaikant dialogus politikos klausimais su
šalių centrinės valdžios institucijomis ir kitais nacionaliniais
suinteresuotaisiais subjektais, taip pat tarptautiniuose forumuose; ii)
skatinti formuoti decentralizavimo politiką, kad vietos valdžios
institucijos būtų autonomiškesnės ir turėtų daugiau
teisių; iii) koordinuoti ir rengti narių diskusijas; iv) keistis
patirtimi ir žiniomis, kad būtų stiprinami vietos valdžios
institucijų pajėgumai; v) stebėti vietos valdžios
institucijų veiklos rezultatų, susijusių su vietos lygmens
politikos formavimu ir paslaugų teikimu, kokybę; vi) skatinti ir
koordinuoti dalyvaujamąja demokratija pagrįstus vystymosi vietos
lygmeniu planus. Daugelyje
šalių partnerių vietos valdžios institucijų asociacijos
tebėra silpnos. Kai kuriose kitose šalyse nacionalinės vietos
valdžios institucijų asociacijos neegzistuoja. Per pastaruosius
du dešimtmečius tarptautinės vietos valdžios institucijų
asociacijos pradėjo siekti teisės dalyvauti formuojant vystymosi
politiką ir vietos lygmeniu teikiant tarptautinę pagalbą. Jos
taip pat dar kartą patvirtino, kad vietos lygmens valdymui ir
decentralizavimo reformoms tenka labai svarbus vaidmuo kuriant palankią
aplinką, kurioje jos galėtų veiksmingai prisidėti prie
vystymosi vietos lygmeniu. Parama vietos valdžios institucijų asociacijoms
AKR šalyse Nuo 2010 m. pagal Kotonu susitarimą vykdoma
ES finansuojama regionine regioninė programa “Supporting and strengthening
Local Government Associations at ACP national and regional levels” siekta
padėti vietos valdžios institucijų asociacijoms dalyvauti formuojant
ir įgyvendinant vystymosi politiką – rengta pajėgumų ir institucijų
stiprinimo veikla. Per trejus šios programos įgyvendinimo metus siekta
stiprinti vietos valdžios institucijų asociacijas nacionaliniu,
subkontinentų ir žemynų lygmeniu. Pasiekta tokių rezultatų:
i) taikant priemonę „Emerging Local Government Association Facility“
remtos penkios nacionalinės asociacijos Gabone, Čade, Svazilande,
Kiribatyje ir Vanuatu; ii) parengta įvairių pajėgumo stiprinimo
priemonių, kuriomis atsižvelgiama į vietos valdžios institucijų
asociacijų poreikius, kad būtų nustatytos finansavimo
galimybės, stebimi vietos valdžios institucijų poreikiai, valdomi
projektai, rengiami informaciniai pranešimai, interesų gynimo ir lobizmo
planai. ES
turėtų siekti įtraukti vietos valdžios institucijų
asociacijas į nacionalinių ir vietos prioritetų nustatymo
procesus, taip pat įgyvendinant susijusias ES finansuojamas programas,
visų pirma decentralizavimo srityje. Be to, ES turėtų
padėti vietos valdžios institucijų asociacijoms šalyse
partnerėse ir ES užmegzti partnerystės ryšius. 4. TOLESNI VEIKSMAI. VEIKSMINGESNĖ IR
LANKSTESNĖ PARAMA Teikdama paramą ES turėtų
tinkamai atsižvelgti į vietos valdžios institucijų ir vietos valdžios
institucijų asociacijų šalyse partnerėse stiprėjantį
vaidmenį, potencialą ir poreikius. Turėtų būti tiriamos
galimybės naudotis naujoviškomis finansavimo priemonėmis, kuriomis
sudaromos galimybės lanksčiau, skaidriau ir ekonomiškai efektyviau
naudotis ištekliais vietos lygmeniu. Remiant decentralizavimo procesus
galėtų būti teikiamos rezultatais pagrįstos dotacijos,
skirtos teikti paslaugas vietos lygmeniu. Tokios dotacijos būtų
skiriamos atsižvelgiant į metinį vietos valdžios institucijų
veiklos rezultatų vertinimą. ES taip pat turėtų remti
iniciatyvas, kuriomis piliečiams suteikiama galimybė nustatyti
prioritetinius viešai remiamus projektus ir juos aptarti (pvz., dalyvaujamasis
biudžeto sudarymas). Siekdama
geresnės teikiamų paslaugų kokybės ES vykdo su parama
biudžetui susijusias operacijas, visų pirma sektoriaus reformų
sutartis. Jų įgyvendinimas galėtų būti decentralizuotas,
kad būtų užtikrinta nauda tiksliniams gyventojams arba institucijoms,
pvz., sveikatos priežiūros, švietimo, vandens tiekimo, sanitarijos
priemonių, žemės ūkio sektoriuose, arba kad būtų
geriau vykdomas decentralizavimo procesas[13].
Nustatydama ir teikdama paramą biudžetui ES turėtų atsižvelgti
tiek į centrinės, tiek į regioninės valdžios lygmenis.
Teikdama paramą ES turėtų remti sistemas, pagal kurias stebima,
kiek lėšų iš centrinės valdžios iždo paskirstoma tinkamiausio
lygmens vietos valdžios institucijoms. Tai galėtų padėti
tobulinti finansinius pervedimus įvairiuose valdžios lygmenyse, stiprinti
vietos valdžios institucijų administracinius pajėgumus,
procedūras ir sistemas tokiose srityse, kaip planavimas ir finansų
valdymas, ir galiausiai padėtų užtikrinti kokybiškesnes paslaugas. Be to, ypatingą dėmesį ES
turėtų skirti politikos koordinavimui, nacionalinės,
regioninės ir sektorių politikos, kuriai skiriama parama biudžetui,
tarpusavio papildomumui ir derėjimui, taip pat decentralizavimo
reformų ir įgaliojimų perdavimo papildomumui, o kylančius
susirūpinimą keliančius klausimus aptarti su centrinės
valdžios institucijomis palaikomuose dialoguose politikos klausimais. ES turėtų toliau remti ir
koordinuoti decentralizuotą ir tarpvalstybinį Europos ir šalių
partnerių vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą,
pagrįstą ilgalaike ir lygybės principu paremta institucijų
partneryste. Decentralizuotas ES ir trečiųjų šalių vietos
valdžios institucijų bendradarbiavimas gali duoti papildomos naudos
imantis su vystymusi susijusių veiksmų – būtų rengiami
nuolatiniai tarpusavio mokymosi forumai, perduodamos žinios ir užtikrinamas
aktyvesnis vietos lygmens veikėjų dalyvavimas viešojoje erdvėje
vietos lygmeniu. Pripažindama, kad daug Europos vietos valdžios
institucijų pradėjo veikti kaip paramos teikėjos, ES ragina jas
sutelkti žinias, kad būtų sistemingiau bendradarbiaujama ir didinamas
tokio bendradarbiavimo poveikis vietos lygmeniu, laikantis pagalbos ir
vystymosi efektyvumo principų. Šiuo požiūriu svarbus vaidmuo
galėtų tekti Regionų komitetui, kuris Europos vietos valdžios
institucijoms suteikia galimybę dalyvauti politiniame forume, keistis
patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat užmegzti ryšius tarp
regionų. Europoje vietos valdžios institucijoms taip pat tenka svarbus
vaidmuo įgyvendinant piliečiams skirtą Švietimo ir
sąmoningumo ugdymo vystymosi klausimais programą. Viešojo sektoriaus reformoms skirta parama,
teikiama remiantis principu „iš apačios į viršų“,
turėtų būti derinama su parama vietos valdžios institucijoms,
kuri pagrįsta principu „iš viršaus į apačią“, kad
būtų sustiprinta jų funkcija palaikant dialogą politikos
klausimais ir priimant sprendimus nacionaliniu lygmeniu. ES taip pat turėtų
užtikrinti pakankamą lankstumą, kad būtų remiamos vietos
valdžios institucijų ir jų asociacijų iniciatyvos. Siūloma įgyvendinti šiame komunikate
pateiktus principus, susijusius su parama vietos valdžios institucijoms šalyse
partnerėse ir tokių institucijų asociacijoms šalies, žemyno ir
tarptautiniu lygmeniu. ES turėtų aktyviai siekti, kad šiems
veikėjams būtų suteikta kuo daugiau teisių, kad jie
galėtų geriau atsižvelgti į piliečių
lūkesčius ir kad socialinė ir ekonominė nauda
būtų lygiau paskirstyta vietos lygmeniu. Šių plačių
užmojų turėtų būti siekiama drauge kuriant palankią
aplinką nacionaliniu ir vietos lygmenimis ir dedant pastangas stiprinti
vietos valdžios institucijų pajėgumus. Tarptautiniu lygmeniu ES turėtų
toliau siekti, kad būtų stiprinamas vietos valdžios institucijų
ir jų asociacijų vaidmuo didinant informuotumą vietos
reikšmės ir miestų plėtros klausimais, ir kad rengiant
tarptautinę vystymosi darbotvarkę pakankamai dėmesio
būtų skirta vietos bendruomenėms. Atsižvelgiant į vystymosi
darbotvarkę laikotarpiu po 2015 m. ir rengiantis HABITAT III
(konferencijai žmonių gyvenviečių klausimais), tarptautinė
bendruomenė turėtų labiau atsižvelgti į tai, kad skirtingi
valdžios lygmenys turi skirtingas prievoles ir galimybes spręsti
pasaulinius ir vietos lygmens uždavinius. [1] Šiame komunikate terminas „vietos valdžios institucijos“
reiškia valstybės struktūrai priklausančias žemesnio nei
centrinės valdžios lygmens viešas institucijas, turinčias
teisinį subjektiškumą ir atskaitingas piliečiams. Paprastai jas
sudaro konsultacinis arba politikos formavimo organas (taryba arba
asamblėja) ir vykdomosios valdžios organas (meras arba kitas vykdomasis
pareigūnas), kurie tiesiogiai arba netiesiogiai renkami arba skiriami
vietos lygmeniu. Šis terminas apima skirtingus valdžios lygmenis, pvz., kaimus,
savivaldas, rajonus, apskritis, provincijas, regionus ir t. t. Tačiau
šiame komunikate daugiausia dėmesio skiriama savivaldybių lygmeniui,
kuris paprastai yra žemiausias viešųjų valdžios institucijų
sistemos lygmuo, esantis arčiausiai piliečių. [2] Pritariant
Komisijos komunikatui „Vietos valdžios institucijos – vystymosi proceso
dalyvės“ (COM(2008) 626 galutinis (2008 10 8) ir jį
papildant.
URL: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0626:FIN:LT:PDF,
ir prie komunikato pridedamas dokumentas „European Charter on development
cooperation in support of Local Governance“ - URL: https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/aidco/index.php/European_charter_on_development_cooperation_in_support_of_local_governance_paper_P65. [3] URL: http://ec.europa.eu/europeaid/who/partners/civil-society/structured-dialogue_en.htm. [4] KOM(2011) 637 galutinis (2011 10 13). [5] KOM(2011) 638 galutinis (2011 10 13),
KOM(2011) 865 galutinis (2011 12 7), COM(2012) 446 final
(2012 8 20), COM(2012) 492 final (20012 9 12) ir
Tarybos išvados (2012 10 15), COM(2012) 586 final
(2012 10 3), JOIN(2012) 27 final (2012 10 3) ir
COM(2013) 92 (2013 2 27). [6] URL:
www.aideffectiveness.org/busanhlf4/images/stories/hlf4/OUTCOME_DOCUMENT_-_FINAL_EN.pdf. [7] „ES mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos
apima visas nešališkai ir neprievartiniu būdu veikiančias
nevalstybines, ne pelno organizacijas (pavyzdžiui, bendruomeninės
organizacijos, nevyriausybinės organizacijos, religinės
bendruomenės, fondai, mokslinių tyrimų įstaigos,
profesinės sąjungos, moterų organizacijos, kooperatyvai,
profesinės ir verslo asociacijos ir žiniasklaida), į kurias
žmonės buriasi siekdami bendrų politinių, kultūrinių,
socialinių arba ekonominių tikslų ir idealų.
COM(2012) 492 final. URL: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0492:FIN:LT:PDF. [8] Valdymas yra susijęs su taisyklėmis, procesais
ir elgesiu, kuriais reiškiami interesai, valdomi ištekliai, už viešuosius
reikalus atsakingos institucijos naudojasi valdžia visuomenėje ir visiems
susijusiems veikėjams sudaromos galimybės dalyvauti. KOM(2003) 615
galutinis (2003 10 20). [9] Pvz., institucinės priemonės,
įgaliojimų atskyrimas, rinkimų ir partijų sistemos, derama
decentralizavimo politika, įvairių valdžios lygmenų
mokesčių sistemos, teisinės valstybės principo paisymas. [10] Vietos
lygmens PVO gali tekti svarbus vaidmuo užtikrinti, kad vietos lygmens politikai
ir pareigūnai būtų laikomi atsakingais už poreikius
atitinkančias ir veiksmingai vietos lygmeniu teikiamas viešąsias
paslaugas. Be to, vietos valdžios institucijų ir pilietinės
visuomenės organizacijų ryšiai padeda kurti vietos valdymo
formą, sudarančią sąlygas vykti politiniams ir vystymosi
procesams. [11] Remiantis subsidiarumo principu, viešosios pareigos,
reglamentavimo funkcijos ir su išlaidomis susiję įgaliojimai
perkeliami į arčiausiai piliečių esantį žemiausią
institucinį arba socialinį lygmenį, kuriame veikiančios
institucijos turi pajėgumų ir įgaliojimų jiems
įgyvendinti. [12] Terminas
„vietos valdžios institucijų asociacijos“ reiškia organizacijas,
kurių veikla pagrįsta naryste ir atstovavimu ir kurios veikia
regionų, šalies, subkontinentų, žemynų ir tarptautiniu lygmeniu.
Jos gali veikti kaip nepriklausomi subjektai pagal šalyje, kurioje jos
registruotos, galiojančius teisės aktus. Vietos valdžios
institucijų asociacijas gali sudaryti atstovaujamasis organas, kurį
išrenka asociacijos nariai, ir nuolatinis sekretoriatas. [13] 2012 m. EuropeAid paramos biudžetui
gairės. URL:
http://ec.europa.eu/europeaid/how/delivering-aid/budget-support/documents/bs_guidelines-part_ii-programming,design_management_en.pdf.