EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52007PC0658
Proposal for a Council Decision on the principles, priorities and conditions contained in the Accession Partnership with Croatia and repealing Decision 2006/145/EC
Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija, panaikinantis Sprendimą 2006/145/EB
Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija, panaikinantis Sprendimą 2006/145/EB
/* KOM/2007/0658 galutinis */
[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 6.11.2007 KOM(2007) 658 galutinis Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija, panaikinantis Sprendimą 2006/145/EB (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba patvirtino „Salonikų darbotvarkę Vakarų Balkanams“, kurioje partnerystės numatytos kaip priemonė Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvai įgyvendinti. Remdamasi 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos pateiktu pasiūlymu, 2006 m. vasario 20 d. Taryba patvirtino persvarstytą Stojimo partnerystę su Kroatija. Šioje partnerystėje numatyti trumpalaikiai ir vidutinės trukmės prioritetai. Tikimasi, kad šalys trumpalaikius prioritetus įgyvendins per vienerius dvejus metus. Todėl Komisija mano esant tikslinga teikti pasiūlymą dėl atnaujintos partnerystės su Kroatija. Ši atnaujinta partnerystė pagrįsta 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 533/2004 nuostatomis ir joje atsižvelgiama į naujus įvykius, aprašytus 2007 m. pažangos ataskaitoje. Šioje partnerystėje išvardyti prioritetai buvo nustatyti įvertinus Kroatijos galimybes juos įgyvendinti arba padaryti pakankamą pažangą šioje srityje per ateinančius kelerius metus. Siekdamos tinkamai įgyvendinti Stojimo partnerystę, kompetentingos Kroatijos valdžios institucijos turėtų parengti planą su tvarkaraščiu ir konkrečiomis priemonėmis, kuriomis Kroatija ketina siekti šio tikslo. Komisija reguliariai stebės prioritetų įgyvendinimą. Stojimo partnerystės prioritetai sudaro Bendrijos finansinės paramos, kuri ir toliau bus teikiama pagal atitinkamas finansines priemones, visų pirma pagal 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA), programavimo pagrindą. Siūlomas Tarybos sprendimas neturi finansinio poveikio. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija ragina Tarybą priimti pridedamą Tarybos sprendimo pasiūlymą. Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija, panaikinantis Sprendimą 2006/145/EB EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 533/2004 dėl Europos partnerysčių steigimo stabilizavimo ir asociacijos proceso metu[1], su pakeitimais, ypač į jo 2 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba patvirtino partnerystes kaip priemonę Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvai įgyvendinti. (2) Reglamente (EB) Nr. 533/2004 numatyta, kad Taryba nusprendžia dėl partnerystėse bei visuose paskesniuose pakeitimuose nustatytinų principų, prioritetų ir sąlygų. Jame taip pat numatyta, kad tolesnė Stojimo partnerysčių priežiūra užtikrinama pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą sukurtų mechanizmų sistema, visų pirma metinėmis pažangos ataskaitomis. (3) Po 2004 m. priimtos Europos partnerystės, 2006 m. vasario 20 d. Taryba priėmė pirmąją Stojimo partnerystę su Kroatija[2]. (4) 2005 m. spalio 3 d. valstybės narės pradėjo derybas su Kroatija dėl jos narystės Europos Sąjungoje. Šių derybų raida priklausys nuo Kroatijos rengiantis narystei daromos pažangos, kuri bus vertinama inter alia pagal tai, kaip įgyvendinama nuolat persvarstoma stojimo partnerystės programa. (5) Komisijos dokumente „Plėtros strategija ir pagrindiniai 2006–2007 m. uždaviniai“ nurodyta, jog partnerystės bus atnaujintos 2007 m. pabaigoje. (6) 2006 m. birželio 12 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA)[3], kuriuo atnaujinamas finansinės paramos narystės siekiančioms šalims pagrindas. (7) Todėl tikslinga priimti persvarstytą stojimo partnerystę, kuria būtų atnaujinta dabartinė partnerystė siekiant nustatyti atnaujintus tolesnio darbo prioritetus, remiantis Kroatijos pasirengimo tolesnei integracijai į Europos Sąjungą 2007 m. pažangos ataskaitos išvadomis. (8) Kad pasirengtų narystei, Kroatija turėtų parengti planą, kuriame būtų pateiktas tvarkaraštis ir numatytos konkrečios priemonės, skirtos stojimo partnerystės programos prioritetiniams klausimams spręsti. (9) Sprendimas 2006/145/EB turėtų būti panaikintas, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Stojimo partnerystės su Kroatija principai, prioritetai ir sąlygos yra išdėstyti priede. 2 straipsnis Stojimo partnerystės programos įgyvendinimas tikrinamas ir stebimas pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą sukurtų mechanizmų sistemą; remdamasi metinėmis Komisijos ataskaitomis tokį tikrinimą ir stebėjimą atlieka Taryba. 3 straipsnis Sprendimas 2006/145/EB yra panaikinamas. 4 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Priimta Briuselyje [data] Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS: 2007 m. KROATIJOS STOJIMO PARTNERYSTĖS PROGRAMA 1. ĮŽANGA Siūloma persvarstyta stojimo partneryste, remiantis 2007 m. Komisijos Kroatijai skirtos pažangos ataskaitos išvadomis, atnaujinama pirmoji partnerystė. Joje nustatomi nauji ir tebesantys veiklos prioritetai. Nauji prioritetai yra pritaikyti prie konkrečių šalies reikmių ir pasirengimo etapo, be to, prireikus bus atnaujinti. Tikimasi, kad Kroatija parengs planą, kuriame bus pateiktas tvarkaraštis ir numatytos konkrečios stojimo partnerystės prioritetų įgyvendinimo priemonės. Stojimo partneryste taip pat numatomos šaliai teikiamos finansinės paramos gairės. 2. PRINCIPAI Stabilizavimo ir asociacijos procesas ir toliau yra Vakarų Balkanų šalių integracijos į Europą pagrindas visu pasirengimo būsimai narystei laikotarpiu. Pagrindiniai Kroatijai nustatyti prioritetai yra susiję su jos gebėjimu laikytis 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos apibrėžtų kriterijų bei stabilizavimo ir asociacijos procese nustatytų sąlygų, visų pirma sąlygų, kurias Taryba nustatė 1997 m. balandžio 29 d. ir 1999 m. birželio 21−22 d. išvadose, 2000 m. lapkričio 24 d. Zagrebo aukščiausiojo lygio susitikimo galutinėje deklaracijoje ir Salonikų darbotvarkėje, taip pat 2005 m. spalio 3 d. Tarybos priimtose bendrosiose derybų nuostatose išdėstytų reikalavimų. 3. PRIORITETAI Šioje stojimo partnerystėje išvardyti prioritetai buvo nustatyti įvertinus Kroatijos galimybes juos įgyvendinti arba padaryti pakankamą pažangą šioje srityje per ateinančius kelerius metus. Prioritetai yra susiję su teisės aktais ir jų įgyvendinimu. Atsižvelgiant į būtinybę nustatyti prioritetus, be abejonės Kroatija turi atlikti ir kitas užduotis, kurios gali būti įvardytos prioritetais kokiose nors būsimose partnerystėse, taip pat atsižvelgiant į Kroatijos ateityje darysimą pažangą. Pagrindiniai prioritetai pateikiami atskirai kito skirsnio pradžioje. Šių pagrindinių prioritetų išdėstymo tvarka neatspindi jų svarbos. Pagrindiniai prioritetai - Užtikrinti tinkamą visų stabilizacijos ir asociacijos susitarimu prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimą. - Atnaujinti ir įgyvendinti teismų reformos strategiją ir veiksmų planą; paspartinti viešojo administravimo reformą. - Atnaujinti ir įgyvendinti kovos su korupcija programą ir susijusius veiksmų planus ir užtikrinti geriau koordinuotas bei aktyvias pastangas korupcijos (ypač aukštų pareigūnų) prevencijos, korupcijos atvejų nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn srityse. - Įgyvendinti Konstitucinį tautinių mažumų įstatymą, ypatingą dėmesį skiriant jo nuostatoms, kuriomis garantuojamas proporcinis mažumų atstovavimas užimtumo srityje; plačiau kovoti su diskriminacija valstybiniame sektoriuje. - Užbaigti pabėgėlių sugrįžimo procesą; galutinai išspręsti visus ankstesnių savininkų arba nuomotojų aprūpinimo būstu atvejus; užbaigti nuosavybės atstatymo ir grąžinimo procesą ir iš naujo suteikti galimybę prašymams vertinti. - Toliau dėti pastangas, kuriomis siekiama piliečių susitaikymo regione, ir stiprinti pastangas galutinai išspręsti tebesvarstomus dvišalius klausimus, visų pirma su sienomis susijusias problemas. - Visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu Buvusiajai Jugoslavijai ir užtikrinti, kad karo nusikaltimai šalyje būtų nagrinėjami nešališkai. - Gerinti verslo aplinką ir ekonomikos augimo potencialą, visų pirma mažinant subsidijas, restruktūrizuojant stambias nuostolingai veikiančias įmones ir didinant valstybės išlaidų veiksmingumą. Politiniai kriterijai Demokratija ir teisinė valstybė Viešasis administravimas - Visiškai įgyvendinti viešojo administravimo reformos priemones, susijusias su administracinėmis procedūromis, darbuotojų samdymu, kėlimu pareigose, mokymu ir politiniu nešališkumu; pagerinti žmogiškųjų išteklių valdymą visose viešojo administravimo srityse. Teismų sistema - Žymiai sumažinti neišnagrinėtų teismo bylų skaičių ir užtikrinti pagrįstą teismo procesų trukmę. - Gerinti teismų darbo organizavimą, įskaitant modernių informacijos technologijų sistemų įdiegimą. - Sukurti atvirą, teisingą ir skaidrią teisminių institucijų darbuotojų samdymo, vertinimo ir kėlimo pareigose sistemą ir padidinti profesionalumą teikiant kokybišką mokymą, visų pirma ES teisės srityje. - Imtis priemonių užtikrinti tinkamą ir visišką teismų sprendimų įgyvendinimą. Kovos su korupcija politika - Toliau rengti tarnautojams ir išrinktiems atstovams skirtus elgesio ir etikos kodeksus bei veiksmų planus, susijusius su korupcijos prevencija atitinkamose teisėsaugos institucijose (pasienio policijoje, policijoje, muitinėje, teisminių organų sistemoje). Įsteigti specializuotus atitinkamų tarnybų padalinius kovai su korupcija ir nustatyti tinkamą jų koordinavimo tvarką, užtikrinti tinkamą jų mokymą ir aprūpinti juos reikalingais ištekliais. - Imtis veiksmų užtikrinti, kad teisinė sistema, skirta kovai su korupcija, būtų suderinta ir vienodai įgyvendinama ir užtikrinamas jos vykdymas. Užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautiniuose dokumentuose nustatytų standartų, įgyvendinant atitinkamas teisines ir administracines priemones. - Imtis konkrečių veiksmų didinti visuomenės informuotumą apie korupciją, kaip apie sunkų baudžiamosios teisės pažeidimą. Žmogaus teisės ir mažumų apsauga - Užtikrinti galimybę kreiptis į teismines institucijas ir pasinaudoti teisine pagalba bei numatyti pakankamai biudžeto lėšų. - Puoselėti pagarbą mažumoms bei jų apsaugą pagal tarptautinę teisę ir ES valstybių narių gerąją patirtį. - Skatinti toleranciją serbų ir romų mažumų atžvilgiu ir imtis priemonių apsaugoti mažumoms priklausančius asmenis, kuriems gali būti grąsinama arba kurių atžvilgiu gali būti imtasi diskriminacijos, priešiškumo arba smurto veiksmų. - Toliau vykdyti romų apsaugos bei integracijos strategiją ir veiksmų planą ir užtikrinti galimybę naudotis visomis būtinomis priemonėmis, visų pirma užimtumo, švietimo ir būsto srityse. - Parengti ir įgyvendinti išsamią kovos su diskriminacija strategiją. Regioniniai klausimai ir tarptautiniai įsipareigojimai - Užtikrinti, kad bylos dėl karo nusikaltimų būtų nagrinėjamos nešališkai, visų pirma užtikrinant etninio priešiškumo serbams nutraukimą, vienodo baudžiamosios atsakomybės standarto taikymą ir didesnį liudytojų bei informatorių saugumą. - Užtikrinti reikiamą visų susijusių institucijų bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą pabėgėlių grįžimo klausimais centriniu bei regioniniu lygmeniu. - Padaryti pažangą sprendžiant su kaimynais visus klausimus, kylančius dėl prarastų nuosavybės ir nuomos teisių. - Sukurti socialines ir ekonomines sąlygas, padedančias sugrįžtantiems asmenims integruotis, o juos priimančioms bendruomenėms juos priimti, taip pat įgyvendinant nukentėjusių rajonų regioninės plėtros programas. - Padėti stiprinti regionų bendradarbiavimą, skatinti perėjimą nuo Stabilumo pakto prie labiau regioninės bendradarbiavimo sistemos ir veiksmingą Vidurio Europos laisvosios prekybos sutarties (CEFTA) įgyvendinimą. - Visapusiškai įgyvendinti susitarimus su kaimyninėmis šalimis, visų pirma dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu, sienų valdymo ir readmisijos, tarpvalstybinio bendradarbiavimo bei teismų ir policijos bendradarbiavimo, įskaitant karo nusikaltimų srityje, ir sudaryti tokius susitarimus su šalimis, su kuriomis iki šiol tokie susitarimai nesudaryti. - Toliau įgyvendinti 2004 m. birželio mėn. trišalį susitarimą, kol bus pasiektas susitarimas dėl Kroatijos vienašališkai paskelbtos saugomos ekologinės ir žvejybinės zonos. Ekonominiai kriterijai - Toliau įgyvendinti riziką ribojančią fiskalinę, pinigų ir finansų sektoriaus politiką siekiant palaikyti makroekonominį stabilumą, įskaitant žemą infliaciją, valiutų keitimo kurso stabilumą, ir dar sumažinti bendrų valstybės išlaidų, deficito ir skolos santykį su BVP. - Tęsti institucines reformas valstybės finansų srityje siekiant padidinti fiskalinį skaidrumą, pagerinti skolos valdymo veiksmingumą ir skaidrumą ir užbaigti suplanuotą perėjimą prie biudžetinių ataskaitų teikimo jas suderinant su ESS 95 principais. - Toliau įgyvendinti sveikatos priežiūros bendrąsias reformas, kad būtų išvengta naujų mokestinių įsiskolinimų sveikatos apsaugos sistemoje ir padidinti išlaidų sveikatos apsaugos srityje veiksmingumą. Tęsti socialinės apsaugos reformą. Užtikrinti pensijų sistemos pirmojo ramsčio finansinį pajėgumą vykdant atitinkamas parametrų reformas. - Toliau gerinti įmonių patekimo į rinką sąlygas, dar labiau sutrumpinant laiką, sumažinant procedūras ir lėšas, kurių reikia bendrovei įsteigti. Patobulinti bankroto procedūras siekiant paspartinti pasitraukimą iš rinkos. - Tobulinti institucinę privatizavimo sistemą siekiant žymiai paspartinti bendrovių, įtrauktų į valstybės privatizacijos fondą, privatizavimą. Toliau restruktūrizuoti nuostolingai veikiančias valstybines bendroves ir geležinkelių sistemą siekiant sumažinti BVP dalį, kurią sudaro subsidijos įmonių sektoriuje. - Tobulinti paskatų priemones bei lankstumą darbo rinkoje siekiant padidinti darbo jėgos dalyvavimą bei užimtumą. Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus 1 skyrius: Laisvas prekių judėjimas - Priimti ir įgyvendinti horizontalaus poveikio pagrindinius teisės aktus, kurie sudarytų sąlygas užbaigti reikiamą infrastruktūrą, ir užtikrinti skirtingų institucijų (reglamentavimo, standartizacijos, akreditacijos, metrologijos, atitikties vertinimo ir rinkos priežiūros) uždavinių atskyrimą. - Priimti ir įgyvendinti visapusišką EB teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo strategiją atitinkamoms horizontaliosioms organizacijoms (standartizacijos, akreditacijos, metrologijos ir rinkos priežiūros) ir tam tikruose sektoriuose, stiprinti administracinius gebėjimus. - Priimti ir įgyvendinti veiksmų planą dėl atitikties EB sutarties 28–30 straipsniams, įskaitant abipusio pripažinimo sąlygų įdiegimą. - Tęsti Europos standartų priėmimą. Toliau tęsti pasirengimą siekiant atitikti standartizacijos institucijoms keliamus narystės kriterijus. - Užbaigti naujojo ir senojo požiūrio direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę. 2 skyrius: Laisvas darbuotojų judėjimas - Panaikinti bet kokias diskriminacines priemones ES darbuotojų migrantų ir ES piliečių atžvilgiu. - Sustiprinti socialinės apsaugos schemoms koordinuoti būtinas administracines struktūras. 3 skyrius: Įsisteigimo teisė ir laisvė teikti paslaugas - Užbaigti derinti teisės aktus su acquis dėl ES piliečių profesinės kvalifikacijos pripažinimo ir iš dalies pakeisti galiojančius teisės aktus siekiant panaikinti likusius reikalavimus dėl ES paslaugų teikėjų pilietybės, kalbos, gyvenamosios vietos arba leidimų vykdyti komercinę veiklą. 4 skyrius: Laisvas kapitalo judėjimas - Baigti kurti veiksmingą kovos su pinigų plovimu tvarką, ypač užtikrinant visapusišką teisėsaugos institucijų veiklą, deramą jų aprūpinimą ištekliais ir gerą bendros veiklos su šalies ir užsienio partneriais koordinavimą. - Toliau daryti pažangą šalinant likusius apribojimus kapitalo judėjimui; panaikinti visus apribojimus ES piliečiams įsigyti nekilnojamąjį turtą laikantis SAA nuostatų ir užtikrinti, kad visi per tą laiką ES piliečių pateikti prašymai leisti įsigyti nekilnojamąjį turtą būtų skubiai išnagrinėti. 5 skyrius: Viešieji pirkimai - Įpareigoti viešųjų pirkimų organizaciją užtikrinti nuoseklią politiką ir prižiūrėti jos įgyvendinimą visose su viešaisiais pirkimais susijusiose srityse. - Priimti ir įgyvendinti išsamią teisės aktų suderinimo ir pajėgumų formavimo strategiją, įskaitant peržiūros procedūras ir įstaigas, su tvarkaraščiu ir gairėmis, visose viešųjų pirkimų srityse (viešųjų sutarčių, nuolaidų, privataus ir viešojo sektoriaus partnerystės). Sustiprinti peržiūros įstaigų priežiūros mechanizmus. 6 skyrius: Bendrovių teisė - Suderinti Bendrovių įstatymą su acquis ir užbaigti derinti su Direktyva dėl pasiūlymų perimti akcijų paketą. - Suderinti apskaitos ir audito teisės aktus su acquis . Stiprinti atitinkamą institucinę sistemą. 7 skyrius: Intelektinės nuosavybės teisė - Užbaigti derinti teisės aktus su acquis autorių teisių ir gretutinių teisų srityje ir užtikrinti, kad intelektinės nuosavybės teisės būtų vykdomos stiprinant atitinkamų įstaigų administracinius gebėjimus. - Užtikrinti tyrimų, traukimo baudžiamojon atsakomybėn ir piratavimo bei padirbinėjimo bylų nagrinėjimo sėkmingą įgyvendinimo praktiką. 8 skyrius: Konkurencijos politika - Priimti nacionalinę plieno sektoriaus restruktūrizavimo programą, užtikrinančią ES taisyklių valstybės pagalbos srityje įgyvendinamumą ir laikymąsi. Priimti atskirus restruktūrizavimo planus kiekvienai su sunkumais susiduriančiai laivų statyklai ir įtraukti tokius planus į nacionalinę restruktūrizavimo programą pagal valstybės pagalbą reglamentuojančias ES taisykles. - Baigti derinti teisės aktus su valstybės pagalbą reglamentuojančiomis ES taisyklėmis fiskalinės pagalbos srityje ir suderinti visas likusias pagalbos schemas, kurios valstybės pagalbos registre pripažintos nesuderinamomis su ES taisyklėmis. Priimti regioninės pagalbos planą. - Patvirtinti teisines priemones, užtikrinančias veiksmingą antimonopolinę kontrolę, visų pirma baudų nustatymo ir teisminės kontrolės srityse. 9 skyrius: Finansinės paslaugos - Užbaigti acquis dėl kapitalo reikalavimų, elektroninių pinigų įstaigų, finansinių konglomeratų, likvidavimo ir reorganizavimo, banko sąskaitų, filialo sąskaitų ir indėlių garantijų sistemų perkėlimą į nacionalinę teisę. - Baigti derinti teisės aktus mokumo atsargų, draudimo priežiūros, perdraudimo ir draudimo tarpininkavimo, finansų rinkos infrastruktūros, investicijų ir vertybinių popierių rinkų srityse. - Sukurti acquis atitinkančią investuotojų kompensavimo sistemą. Pateikti teigiamų rezultatų taikant riziką ribojančius reikalavimus. 10 skyrius: Informacinė visuomenė ir žiniasklaida - Užbaigti teisės aktų derinimą su acquis elektroninių ryšių, prekybos, parašų ir žiniasklaidos, informacijos saugumo ir Televizijos be sienų direktyvos srityse. - Užtikrinti pakankamus administracinius gebėjimus įgyvendinti acquis , visų pirma elektroninių ryšių srityje, ir pasiekti rezultatų įgyvendinant įsipareigojimus didelę įtaką rinkoje turintiems ūkio subjektams bei ginant elektroninių ryšių rinkos naujų dalyvių teises, įskaitant pirmumo teisę, bendrą naudojimąsi patalpomis ir priemonėmis. - Užbaigti numatytą garso ir vaizdo žiniasklaidą reglamentuojančių teisės aktų peržiūrą remiantis viešomis konsultacijomis siekiant užtikrinti reguliavimo nepriklausomumą ir užkirsti kelią nederamai politinei įtakai. 11 skyrius: Žemės ūkis ir kaimo plėtra - Stiprinti administracines struktūras ir gebėjimus, būtinus rinkos ir kaimo plėtros politikai įgyvendinti, rinkti ir tvarkyti žemės ūkio duomenis. - Sukurti ES standartus atitinkantį vynuogynų registrą. - Tęsti pasirengimą įsteigti veiksmingai veikiančias ir finansiškai patikimas žemės ūkio sektoriaus lėšų valdymo ir kontrolės mokėjimo agentūras, veikiančias pagal ES reikalavimus ir tarptautinius audito standartus. 12 skyrius: Maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politika - Žymiai patobulinti teisės aktų maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos srityse suderinimą ir sustiprinti įgyvendinimui būtinas struktūras, įskaitant kontrolės ir tikrinimo tarnybas. - Užtikrinti, kad būtų sukurtos reikalavimus atitinkančios sistemos maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos sektoriuose, įskaitant gyvūnų identifikavimą ir jų judėjimo registravimą, gyvūnų šalutinių produktų apdorojimą, žemės ūkio ir maisto produktų perdirbimo įmonių modernizavimą, gyvūnų gerovę ir gyvūnų ligų kontrolės programas, gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų kontrolę pasienio kontrolės postuose, augalų sveikatos kontrolę, leidimus augalų apsaugos produktams ir jų likučių kontrolę, sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos kokybę. 13 skyrius: Žuvininkystė - Stiprinti administracines, ypač kontrolės struktūras žuvininkystės politikai įgyvendinti ir geriau rinkti duomenis apie sugautą ir iškrautą žuvį. - Baigti rengti kompiuterizuotą žvejybinių laivų registrą ir sukurti palydovinę laivų stebėjimo sistemą. 14 skyrius: Transporto politika - Baigti derinti teisės aktus su ES acquis ir stiprinti administracinius gebėjimus kelių transporto srityje (visų pirma dėl skaitmeninio tachografo įdiegimo), aviacijos, jūrų transporto ir vidaus vandens kelių transporto srityse, ypač saugios laivybos ir upių transporto informacinių paslaugų atžvilgiu. - Priimti įgyvendinančius teisės aktus, susijusius su geležinkelių transportu, ypač dėl sąveikumo nuostatų ir nepriklausomo pajėgumų skirstymo. Paskelbti galutinę tinklo nuostatų versiją. - Įgyvendinti pirmąjį pereinamąjį Europos bendrosios aviacinės erdvės susitarimo etapą ir jį ratifikuoti. 15 skyrius: Energetika - Vykdyti įsipareigojimus, kylančius iš Energijos bendrijos sutarties. - Stiprinti administracinius gebėjimus ir užbaigti derinti teisės aktus su ES acquis tiekimo saugumo, energijos efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių, energetikos vidaus rinkos (elektros ir dujų) bei branduolinės energijos srityse. 16 skyrius: Mokesčiai - Paspartinti mokesčių teisės aktų derinimą su acquis , ypatingą dėmesį skiriant laisvųjų zonų įtraukimui į teritorinį PVM režimo taikymą, PVM nulinių tarifų panaikinimui, diskriminacinio cigarečių apmokestinimo panaikinimui ir tolesniam akcizo mokesčių sistemos harmonizavimui. - Žymiai sustiprinti mokesčių ir muitinės administracijų įgyvendinimo užtikrinimo gebėjimus, ypač mokesčių surinkimo ir kontrolės funkcijoms įgyvendinti ir reikiamoms IT sistemoms plėtoti; tęsti darbus, susijusius su veikiančios ir pakankamai darbuotojų turinčios akcizų tarnybos įsteigimu; supaprastinti sankcijų už sukčiavimą mokesčių srityje taikymo procedūras ir sustiprinti kontrolę. - Įsipareigoti laikytis įmonių apmokestinimo elgesio kodekso principų ir užtikrinti, kad naujosios mokestinės priemonės atitiktų tokius principus. 17 skyrius: Ekonominė ir pinigų sąjunga - Suderinti teisinę sistemą, kad būtų užtikrintas visiškas centrinio banko nepriklausomumas ir sudarytos sąlygos visiškai jį integruoti į Europos centrinių bankų sistemą. 18 skyrius: Statistika - Stiprinti Statistikos departamento administracinius gebėjimus, pertvarkyti jo regionines tarnybas ir tobulinti koordinavimą su kitomis oficialius statistinius duomenis renkančiomis institucijomis. - Toliau plėtoti žemės ūkio sektoriaus, makroekonomikos ir verslo statistinius duomenis. 19 skyrius: Socialinė politika ir užimtumas - Toliau derinti teisės aktus su acquis ir stiprinti su šiomis sritimis susijusias administracines ir vykdymo užtikrinimo struktūras, įskaitant darbo inspekcijas, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais. - Veiksmingai įgyvendinti Bendrą integracijos memorandumą, o jį priėmus – Bendrą aplinkosaugos politikos prioritetų įvertinimo dokumentą. 20 skyrius: Įmonių ir pramonės politika - Įgyvendinti visapusišką pramonės politikos strategiją ypatingą dėmesį skiriant pagrindinių nuostolingų sektorių ir atskirų bendrovių, įskaitant plieno ir laivų statybos sektorius, restruktūrizavimui. 21 skyrius: Transeuropiniai tinklai - Padidinti dujų ir elektros energijos tinklų sujungimą su kaimyninių šalių tinklais. 22 skyrius: Regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas - Priimti ir pradėti įgyvendinti veiksmų planą, nustatantį aiškius tikslus ir atitinkamą tvarkaraštį, siekiant patenkinti Bendrijos sanglaudos politikos reguliavimo ir veiklos reikalavimus, visų pirma stiprinant gebėjimus centriniu, regioniniu ir vietos lygmeniu. - Užtikrinti aiškų pareigų paskirstymą ir sustiprinti paskirtų įgyvendinančių valdžios institucijų ir struktūrų, įskaitant vietos valdžios institucijas, darbo koordinavimo gebėjimus. - Priimti Regioninės plėtros įstatymą. - Sustiprinti gebėjimus programavimo, projektų rengimo, stebėjimo, vertinimo ir finansinio valdymo bei kontrolės srityse, visų pirma atsakingų ministerijų lygmeniu, įgyvendinti ES pasirengimo narystei programas rengiantis įgyvendinti Bendrijos sanglaudos politiką. 23 skyrius: Teismai ir pagrindinės teisės - Toliau įgyvendinti asmens duomenų apsaugą reglamentuojančią acquis atitinkančią nacionalinę teisę ir užtikrinti veiksmingą stebėseną bei taikymą. - Dėl kitų prioritetų žiūrėti politinių kriterijų skirsnį. 24 skyrius: Teisingumas, laisvė ir saugumas - Užbaigti pagrindinių teisės aktų peržiūrą siekiant suderinti juos su Šengeno acquis ir didinti investicijas į IT įrangą ir tolesnį policijos mokymą vietos lygmeniu. - Tęsti pasirengimą siekiant įgyvendinti Šengeno acquis didinant darbuotojų skaičių ir užtikrinant sienų apsaugos pareigūnų mokymą, toliau investuojant į įrangą, visų pirma išplečiant nacionalinę sienų valdymo informacijos sistemą ir užtikrinant jos atitikimą antrosios kartos Šengeno informacinei sistemai (SIS II). Stiprinti pasienio policijos administracinius ir įgyvendinimo užtikrinimo gebėjimus skatinant tarpžinybinį bendradarbiavimą. - Tęsti derinimo su ES vizų politika procesą, visų pirma įdiegiant biometrinius identifikatorius kelionės dokumentuose ir rengiantis vizų informacinei sistemai. - Priimti Prieglobsčio įstatymo ir Įstatymo dėl užsieniečių įgyvendinimo antrinės teisės aktus. - Užtikrinti, kad teisės aktai atitiktų acquis teismų bendradarbiavimo civilinėse ir baudžiamosiose bylose srityje ir stiprinti teismų gebėjimus taikyti acquis . 25 skyrius: Mokslas ir tyrimai - Užtikrinti tinkamus gebėjimus ES finansuojamiems mokslinių tyrimų projektams vykdyti. - Toliau imtis iniciatyvų ir įgyvendinti veiksmus siekiant palengvinti integraciją į Europos mokslinių tyrimų erdvę. 26 skyrius: Švietimas ir kultūra - Užtikrinti tinkamus gebėjimus „Mokymosi visą gyvenimą“ ir „Veiklaus jaunimo“ programoms valdyti. - Derinti teisės aktus su acquis dėl vienodų sąlygų taikymo ES ir Kroatijos piliečiams, kiek tai susiję su galimybe mokytis, ir su direktyva dėl darbuotojų migrantų vaikų švietimo. 27 skyrius: Aplinka - Toliau tęsti ES acquis perkėlimą į nacionalinę teisę ir įgyvendinimą, ypač daug dėmesio skiriant atliekų tvarkymui, vandens kokybei, oro kokybei, gamtos apsaugai, integruotai taršos prevencijai ir kontrolei. - Parengti ir įgyvendinti išsamų administracinių gebėjimų ir finansinių išteklių, būtinų siekiant įgyvendinti acquis aplinkos srityje, užtikrinimo planą. - Didinti investicijas į aplinkos apsaugos infrastruktūrą, ypač daug dėmesio skiriant nuotekų surinkimui ir valymui, geriamo vandens tiekimui ir atliekų tvarkymui. - Pradėti įgyvendinti Kioto protokolą. - Užtikrinti, kad į aplinkos apsaugos reikalavimus būtų atsižvelgiama apibrėžiant ir įgyvendinant kitų sektorių politiką ir skatinti tvarų vystymąsi. 28 skyrius: Vartotojų ir sveikatos apsauga - Toliau derinti teisės aktus su acquis vartotojų ir sveikatos apsaugos, visų pirma audinių bei ląstelių ir tabako srityse, ir užtikrinti tinkamas administracines struktūras bei įgyvendinimo užtikrinimo gebėjimus. - Psichikos sveikatos srityje sukurti bendruomenines tarnybas, kurios būtų alternatyva hospitalizavimui, ir užtikrinti, kad būtų skiriama pakankamai finansinių išteklių psichikos sveikatos priežiūrai. 29 skyrius: Muitų sąjunga - Toliau priimti teisės aktus tam tikrose likusiose srityse, kuriose būtina toliau juos derinti, visų pirma dėl nepreferencinių kilmės taisyklių ir mokesčių taikymo. - Muitinės įstaigose nuosekliai ir vienodai taikyti muitinės taisykles, visų pirma deklaracijų tvarkymo, kilmės, supaprastintų procedūrų, klastojimo, tikrinimo atrankos srityse; užtikrinti, kad visose įstaigose būtų taikomos šiuolaikinės ir nuoseklios rizikos analizės procedūros. - Remiantis išsamia ir nuoseklia strategija daryti pakankamą pažangą plėtojant visų IT sistemų sąveiką. 30 skyrius: Išorės santykiai - Pasiruošti suderinti visus atitinkamus tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis ir stiprinti bendros prekybos politikos administracinius ir kontrolės gebėjimus. 31 skyrius: Užsienio, saugumo ir gynybos politika - Stiprinti ginklų kontrolės įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus ir toliau didinti gebėjimus visiškai įgyvendinti bendrą užsienio ir saugumo politiką bei Europos saugumo ir gynybos politiką. 32 skyrius: Finansų kontrolė - Priimti ir įgyvendinti viešosios vidaus finansų kontrolės teisės aktus ir susijusios politikos kryptis, užtikrinant tinkamus įgyvendinimo gebėjimus. - Užtikrinti Valstybės audito institucijos funkcinį ir finansinį nepriklausomumą, iš dalies pakeičiant konstitucines nuostatas ar lygiavertį poveikį turinčius nacionalinės teisės aktus, priimant ir įgyvendinant reikiamus susijusius teisės aktus. - Suderinti baudžiamąjį kodeksą su acquis dėl ES finansinių interesų apsaugos ir su konvencija dėl finansinių interesų apsaugos ir jos protokolais. - Įkurti veiksmingą ir efektyvią koordinavimo tarnybą siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi įsipareigojimų pagal EB sutartį (280 straipsnio 3 dalį), ir taikomas acquis dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje, visų pirma įsipareigojimas padėti Komisijos inspektoriams. - Imtis teisinių ir administracinių priemonių, kad būtų laikomasi acquis dėl euro apsaugos nuo klastojimo. 33 skyrius: Finansų ir biudžeto nuostatos - Stiprinti administracinius gebėjimus ir parengti procedūrines taisykles, kad nuo įstojimo dienos būtų užtikrintas teisingas nuosavų išteklių skaičiavimas, prognozavimas, rinkimas, mokėjimas, kontrolė ir ataskaitų teikimas ES. 4. PROGRAMAVIMAS Bendrijos parama bus teikiama pagal pasirengimo narystei priemonę (IPA), o iki 2007 m. priimtų programų atveju – pagal 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2666/2000 (CARDS reglamentą)[4]. Todėl šis sprendimas neturės finansinio poveikio. Finansiniai susitarimai sudaro konkrečių programų įgyvendinimo teisinį pagrindą. Be to, Kroatija gali naudotis finansavimu pagal daugiašales ir horizontalias programas. 5. SĄLYGIŠKUMAS Parama Vakarų Balkanų šalims teikiama su sąlyga, kad bus toliau daroma pažanga įgyvendinant Kopenhagos kriterijus ir laikomasi Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo reikalavimų ir konkrečių šios stojimo partnerystės prioritetų. Jeigu nebus laikomasi šių sąlygų, Taryba gali imtis atitinkamų priemonių pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1085/2006 21 straipsnį, o programų iki 2007 m. atveju – pagal Reglamento (EB) Nr. 2666/2000 5 straipsnį. Parama taip pat priklauso nuo sąlygų, kurias Taryba apibrėžė 1997 m. balandžio 29 d. išvadose, ypač susijusių su paramos gavėjų įsipareigojimu vykdyti demokratines, ekonomines ir institucines reformas. Konkrečios sąlygos taip pat yra įtrauktos į atskiras metines programas. Priėmus finansavimo sprendimus, su Kroatija bus pasirašytas finansavimo susitarimas. 6. STEBĖSENA Stojimo partnerystės įgyvendinimas vertinamas atsižvelgiant į stabilizavimo ir asociacijos procesą, taip pat remiantis Komisijos parengtomis metinėmis ataskaitomis, vykdant politinį bei ekonominį dialogą, ir atsižvelgiant į stojimo konferencijai pateiktą informaciją. [1] OL L 86, 2004 3 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 269/2006 (OL L 47, 2006 2 17, p. 7). [2] 2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas 2006/145/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija (OL L 55, 2006 2 25, p. 30). [3] OL L 210, 2006 7 31, p. 82. [4] OL L 306, 2000 12 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005 (OL L 344, 2005 5 27).