EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R1185
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/1185 of 10 February 2023 supplementing Directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council by establishing a minimum threshold for greenhouse gas emissions savings of recycled carbon fuels and by specifying a methodology for assessing greenhouse gas emissions savings from renewable liquid and gaseous transport fuels of non-biological origin and from recycled carbon fuels
Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2023/1185 2023 m. vasario 10 d. kuriuo nustatant minimalią išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl perdirbtos anglies kuro naudojimo ribą ir pateikiant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo vertinimo metodiką papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001
Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2023/1185 2023 m. vasario 10 d. kuriuo nustatant minimalią išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl perdirbtos anglies kuro naudojimo ribą ir pateikiant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo vertinimo metodiką papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001
C/2023/1086
OL L 157, 2023 6 20, p. 20–33
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Completion | 32018L2001 | 10/07/2023 |
2023 6 20 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 157/20 |
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2023/1185
2023 m. vasario 10 d.
kuriuo nustatant minimalią išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl perdirbtos anglies kuro naudojimo ribą ir pateikiant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo vertinimo metodiką papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 25 straipsnio 2 dalį ir 28 straipsnio 5 dalį,
kadangi:
(1) |
atsižvelgiant į poreikį transporto sektoriuje iš esmės sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ir į tai, kad naudojant kiekvienos rūšies kurą galima gerokai sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, be kita ko, taikant anglies dioksido surinkimo ir saugojimo metodus, taip pat atsižvelgiant į Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytus su kitų rūšių kuru susijusio išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo reikalavimus, dėl visų rūšių perdirbtos anglies kuro turėtų būti nustatyta minimali 70 % išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo riba; |
(2) |
turi būti nustatytos aiškios ir objektyviais bei nediskriminaciniais kriterijais pagrįstos išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo, taip pat jų lygintino iškastinio kuro verčių apskaičiavimo taisyklės; |
(3) |
išmetamo ŠESD kiekio apskaitos metodikoje turėtų būti atsižvelgiama į teršalų kiekį, išmetamą per visą nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos ciklą, ir ji turėtų būti grindžiama objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais; |
(4) |
kreditai neturėtų būti suteikiami už surinktą CO2, į kurį jau atsižvelgta pagal kitas Sąjungos teisės nuostatas. Todėl, nustatant su esamu įvedinių panaudojimu ar paskirtimi susijusį išmetamą teršalų kiekį, neturėtų būti laikoma, kad tokio surinkto CO2 yra išvengta; |
(5) |
trumpuoju laikotarpiu nustatant, kiek išmetamas teršalų kiekis sumažėja dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo, tokiam kurui gaminti naudojamo anglies dioksido kilmė nėra svarbi, nes šiuo metu yra daug anglies dioksido šaltinių ir jis gali būti surenkamas įgyvendinant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus. Ekonomikoje, kurioje siekiama iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, anglies dioksido, kurį galima surinkti, šaltinių vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais turėtų beveik nelikti ir ilgainiui jie turėtų būti apriboti taip, kad būtų išmetamas tik tas CO2 kiekis, kurį sumažinti sunkiausia. Be to, tolesnis iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro, kurių sudėtyje yra anglies dioksido iš netvaraus kuro, naudojimas yra nesuderinamas su poveikio klimatui neutralizavimo iki 2050 m. tikslo įgyvendinimu, nes tai reikštų, kad būtų toliau naudojamas netvarus kuras ir išmetamas su juo susijęs teršalų kiekis. Todėl nustatant, kiek išmetamas ŠESD kiekis sumažėja dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo, surinktas teršalų kiekis, kuris buvo išmestas naudojant netvarų kurą, neturėtų būti neribotą laiką laikomas išvengtu teršalų kiekiu. Surinktas teršalų kiekis, kuris buvo išmestas dėl gaminant elektros energiją deginamo netvaraus kuro, išvengtu teršalų kiekiu turėtų būti laikomas iki 2035 m., nes iki tos datos turėtų būti sumažinta didžioji tokio išmetamo teršalų kiekio dalis, o surinktas teršalų kiekis, išmestas netvarų kurą naudojant kitais tikslais, išvengtu teršalų kiekiu turėtų būti laikomas iki 2040 m., nes šie teršalai bus išmetami ilgiau. Šios datos bus peržiūrėtos atsižvelgiant į Sąjungos lygmens 2040 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimą sektoriuose, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (2). Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 (3), Sąjungos lygmens 2040 m. klimato politikos tikslo pasiūlymą Komisija turi pateikti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo pirmojo pagal Paryžiaus susitarimą atlikto bendros pažangos įvertinimo. Be to, nuo Direktyvoje 2003/87/EB nustatyto tikslo įgyvendinimo priklausys tikėtinas menkas išmetamųjų teršalų kiekis kiekviename sektoriuje; |
(6) |
turėtų būti užkirstas kelias teršalams, išmetamiems vykdant Direktyvos 2003/87/EB I priede išvardytą veiklą, t. y. vykdant pramoninius procesus arba deginant netvarų kurą, net jei jie galėtų būti surenkami ir naudojami nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti. Šiems išmetamiesiems teršalams taikoma anglies dioksido apmokestinimo priemonė, kuria skatinama pirmiausia mažinti teršalų, išmetamų naudojant netvarų kurą, kiekį. Todėl tais atvejais, kai į tokį išmetamą teršalų kiekį neatsižvelgiama pradinės grandies sektoriuje taikant veiksmingą anglies dioksido apmokestinimo priemonę, tas išmetamas teršalų kiekis turi būti įtraukiamas į apskaitą ir neturėtų būti laikomas išvengtu; |
(7) |
nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kuras gali būti gaminami naudojant įvairius procesus, per kuriuos gali būti gaunamas įvairių rūšių kuro mišinys. Todėl taikant išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo vertinimo metodiką turėtų būti galima nustatyti dėl tų procesų – įskaitant procesus, per kuriuos gaunamas tiek iš atsinaujinančių išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras, tiek perdirbtos anglies kuras, – faktiškai sumažėjusį išmetamą teršalų kiekį; |
(8) |
siekiant nustatyti su nebiologinės kilmės skystuoju ir dujiniu transporto kuru iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kuru susijusios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą, reikia apskaičiuoti tokio kuro energinės vertės dalį proceso išvedinyje. Todėl turėtų būti nustatyta kiekvienos rūšies kuro dalis: atitinkamas dėl konkrečios rūšies kuro tiekiamos energijos kiekis turėtų būti padalytas iš bendro procesui tiekiamos atitinkamos energijos kiekio. Nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos atveju reikia nustatyti, ar atitinkama tiekiamoji elektros energija turėtų būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių. Atitinkama tiekiamoji elektros energija turėtų būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, jei laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalies penktos ir šeštos pastraipų nuostatų. Kitu atveju atsinaujinančiųjų išteklių energijos daliai nustatyti turėtų būti naudojamas gamybos šalyje dvejus metus iki konkrečių metų nustatytas iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalies vidurkis. Perdirbtos anglies kurui gaminti tinkama tiekiamąja energija gali būti laikomi tik skystųjų arba kietųjų atliekų iš neatsinaujinančiųjų išteklių, kurios nėra tinkamos medžiagoms gauti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (4) 4 straipsnį, srautai ir apdorojant atliekas gautos dujos bei išmetamosios dujos, kurių šaltinis – neatsinaujinantieji ištekliai ir kurios yra neišvengiami ir apgalvotai nesiekiami pramonės įrenginių gamybos proceso padariniai; |
(9) |
laikantis Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytos biodegalų ir skystųjų bioproduktų vertės, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui ir perdirbtos anglies kurui nustatyta lygintino iškastinio kuro vertė turėtų būti lygi 94 g CO2e/MJ; |
(10) |
pagrindinis perdirbtos anglies kuro propagavimo tikslas – mažinti išmetamą ŠESD kiekį didinant reikalavimus atitinkančių žaliavų naudojimo, palyginti su dabartiniu naudojimu, efektyvumą. Kadangi žaliavos, kurios gali būti naudojamos perdirbtos anglies kurui gaminti, jau galėjo būti naudojamos energijai gaminti, apskaičiuojant išmetamą ŠESD kiekį tikslinga atsižvelgti į ŠESD kiekį, išmetamą dėl tų pastoviųjų įvedinių dabartinės paskirties pakeitimo juos panaudojant kitu tikslu. Tas pats požiūris turėtų būti taikomas per integruotuosius procesus gautiems pastoviesiems įvediniams, kurie naudojami nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
(11) |
jei elektros energija, naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančių išteklių gaminti, imama iš elektros tinklo ir nelaikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, turėtų būti taikomas valstybėje narėje, kurioje kuras gaminamas, suvartojamos elektros energijos taršos anglies dioksidu intensyvumo vidurkis, nes jis geriausiai apibūdina viso proceso taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą. Kita vertus, iš elektros tinklo imamai elektros energijai, kuri naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti ir kuri pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalį nelaikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, išmetamo ŠESD kiekio vertės galėtų būti priskiriamos atsižvelgiant į įrenginio, gaminančio nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą, veikimo pilnutine apkrova valandų skaičių. Jei elektros energija, naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnyje nustatytas taisykles laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, šiai tiekiamai elektros energijai taikoma taršos anglies dioksidu intensyvumo vertė turėtų būti lygi nuliui, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Šiuo reglamentu nustatoma minimali išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo dėl perdirbtos anglies kuro naudojimo riba ir pateikiama išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo apskaičiavimo metodika.
2 straipsnis
Išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimas dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro naudojimo turi siekti bent 70 %.
3 straipsnis
Išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimas dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo nustatomas pagal priede pateiktą metodiką.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2023 m. vasario 10 d.
Komisijos vardu
Pirmininkė
Ursula VON DER LEYEN
(1) OL L 328, 2018 12 21, p. 82.
(2) 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).
(3) 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).
(4) 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).
PRIEDAS
Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo nustatymo metodika
A. METODIKA
1. |
Šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, išmetamas dėl nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba perdirbtos anglies kuro gamybos ir naudojimo, apskaičiuojamas taip:
E = ei + ep + etd + eu – eccs čia:
Į teršalų kiekį, išmetamą gaminant mechanizmus ir įrangą, neatsižvelgiama. Iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro arba perdirbtos anglies kuro sukeliamos taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas nustatomas bendrą su kiekvienu lygties nariu susijusį proceso metu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį padalijant iš viso vykdant procesą gauto kuro kiekio ir išreiškiamas CO2 ekvivalento gramais vienam MJ kuro (g CO2e/MJ kuro). Jei kuras yra iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro, perdirbtos anglies kuro ir kito kuro mišinys, laikoma, kad visų rūšių (kuro) taršos intensyvumas yra vienodas. Šios taisyklės išimtis yra bendro perdirbimo atvejis, kai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras ir perdirbtos anglies kuras tik iš dalies pakeičia įprastinius proceso įvedinius. Tokiu atveju taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas skaičiuojamas proporcingai įvedinių energinei vertei ir atskiriama:
Analogiškai procesai atskiriami tais atvejais, kai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras ir perdirbtos anglies kuras perdirbamas kartu su biomase. Taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas gali būti apskaičiuojamas kaip visos kuro gamybos per ne ilgesnį kaip vieno kalendorinio mėnesio laikotarpį vidurkis, bet gali būti apskaičiuojamas ir trumpesniam laikotarpiui. Jei siekiant padidinti kuro ar tarpinių produktų šilumingumą procesui tiekiama elektros energija pagal Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytą metodiką laikoma tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminta elektros energija, laikotarpis turi atitikti laikinei koreliacijai taikomus reikalavimus. Kai aktualu, atskiriems laikotarpiams apskaičiuotos taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo vertės gali būti naudojamos vidutiniam ne ilgesnio kaip vieno mėnesio laikotarpio taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumui apskaičiuoti, jei kiekvienam laikotarpiui apskaičiuotos atskiros vertės atitinka ne mažesnę kaip 70 % sumažėjimo ribinę vertę. |
2. |
Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas dėl iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro arba perdirbtos anglies kuro naudojimo apskaičiuojamas taip:
Sumažėjimas = (EF – E)/EF čia:
Visam iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomas bendras lygintino iškastinio kuro išmetamųjų teršalų kiekis turi būti 94 g CO2e/MJ. |
3. |
Jei proceso išvedinys nevisiškai atitinka iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą arba perdirbtos anglies kurą, jų atitinkamos dalys bendrame išvedinyje nustatomos taip:
Atitinkama įvedinių, kurie yra medžiagos, energija yra medžiagos, kuri sudaro kuro molekulinę struktūrą, apatinis šilumingumas (1). Jei tiekiama elektros energija yra naudojama kuro ar tarpinių produktų šilumingumui padidinti, atitinkama energija yra elektros energija. Pramonės išeinančių dujų energija yra išeinančių dujų energija pagal jų apatinį šilumingumą. Jei šiluma naudojama kuro ar tarpinio produkto šilumingumui padidinti, atitinkama energija yra kurui sintetinti naudojama naudingoji šiluma. Naudingoji šiluma – bendra šilumos energija, padauginta iš Karno efektyvumo, apibrėžto Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 1 punkto b papunktyje. Į kitus įvedinius atsižvelgiama tik nustatant kuro sukeliamos taršos intensyvumą. |
4. |
Nustatant su įvedinių tiekimu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį, reikia skirti kintamuosius įvedinius ir pastoviuosius įvedinius. Pastovieji įvediniai – įvediniai, kurių tiekimo negalima padidinti, kad būtų patenkintas papildomas poreikis. Taigi, pastovūs yra visi įvediniai, laikomi perdirbtos anglies kuro gamybai skirtos anglies šaltiniu, taip pat išvediniai, gaminami pastoviu santykiu vykdant integruotą procesą (2) ir sudarantys mažiau kaip 10 % išvedinio ekonominės vertės. Jei jie sudaro ne mažiau kaip 10 % ekonominės vertės, jie laikomi kintamais. Apskritai kintamieji įvediniai yra tie įvediniai, kurių tiekimą galima padidinti, kad būtų patenkintas papildomas poreikis. Šiai kategorijai priskiriami naftos produktai iš naftos perdirbimo gamyklų, nes naftos perdirbimo gamyklos gali keisti savo produktų santykį. |
5. |
Elektros energijai, kuri pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalį laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, priskiriama nulinė išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertė. |
6. |
Iš tinklo imamai elektros energijai, naudojamai nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti, pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalį nelaikomai pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertės kiekvienais kalendoriniais metais gali būti priskiriamos taikant vieną iš šių trijų alternatyvių metodų:
Jeigu naudojamas b punkte nustatytas metodas, jis turėtų būti taikomas ir elektros energijai, naudojamai nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti, pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalį laikomai pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. |
7. |
Dėl kintamųjų įvedinių, gaunamų iš integruoto proceso, išmetamas ŠESD kiekis nustatomas pagal faktinio jų gamybos proceso duomenis. Jis apima visą teršalų kiekį, išmetamą dėl šių įvedinių gamybos visoje jų tiekimo grandinėje (įskaitant teršalų kiekį, išmetamą išgaunant pirminę energiją, reikalingą įvediniui gauti, perdirbant įvedinį ir jį transportuojant). Degimo metu išsiskiriančių ŠESD kiekis, susijęs su dėl kuro įvedinių išmetamu anglies dioksido kiekiu, neįtraukiamas (3).
Tačiau ŠESD kiekis, išmetamas dėl kintamųjų įvedinių, kurie nėra gaunami iš integruoto proceso, nustatomas pagal šio priedo B dalyje pateiktas vertes. Jei įvediniai neįtraukti į sąrašą, informaciją apie taršos intensyvumą galima gauti iš naujausios versijos JEC (JRC, EUCAR ir CONCAWE) WTW (angl. Well-To-Wheels) ataskaitos, ECOINVENT duomenų bazės, oficialių šaltinių, pavyzdžiui, Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC), Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) arba Vyriausybės, kitų peržiūrimų šaltinių, pavyzdžiui, E3 ir GEMIS duomenų bazės, ir recenzuojamų leidinių. |
8. |
Kiekvieno įvedinio, išskyrus tuos, kurių vertės imamos iš šio priedo B dalies, tiekėjas apskaičiuoja įvedinio sukeliamos taršos intensyvumą (4) pagal šiame dokumente nurodytas procedūras ir vertę praneša kito gamybos etapo vykdytojui arba galutinio kuro gamintojui. Ta pati taisyklė taikoma ir toliau tiekimo grandinėje esantiems įvedinių tiekėjams. |
9. |
Į teršalų kiekį, išmetamą dėl pastoviųjų įvedinių, įtraukiamas išmetamųjų teršalų kiekis, kuris susidaro nukrypstant nuo šių įvedinių ankstesnio ar alternatyvaus naudojimo. Nustatant šį išmetamųjų teršalų kiekį atsižvelgiama į nepagamintą elektros energiją, šilumą arba produktus, kurie anksčiau buvo gaminami naudojant įvedinį, taip pat į teršalų kiekį, išmetamą įvedinį papildomai apdorojant ir transportuojant. Taikomos tokios taisyklės:
|
10. |
Teršalų kiekis, išmetamas dėl įvedinio esamo naudojimo ar paskirties, apima visą dėl įvedinio esamo naudojimo ar paskirties išmetamą teršalų kiekį, kurio išvengiama, kai įvedinys naudojamas kurui gaminti. Į šį išmetamųjų teršalų kiekį įtraukiamas į kuro cheminę sudėtį įeinančios anglies, kuri kitaip būtų išmesta į atmosferą kaip CO2, kiekis CO2 ekvivalentu. Tai apima surinktą ir į kurą integruotą CO2, jei tenkinama bent viena iš šių sąlygų:
Neįtraukiamas CO2, surinktas specialiai deginant kurą CO2 gaminti, ir CO2, už kurio surinkimą gautas anglies dioksido kreditas pagal kitas teisės nuostatas. Apskaičiuojant įvediniams priskiriamą išmetamųjų teršalų kiekį, įtraukiamas išmetamųjų teršalų kiekis, susijęs su įvediniais, naudojamais CO2 surinkimo procese, pavyzdžiui, elektros energija, šiluma ir suvartojamomis medžiagomis. |
11. |
10 punkto a papunktyje nustatytos datos bus peržiūrėtos atsižvelgiant į Sąjungos lygmens 2040 m. klimato politikos tikslo, nustatyto remiantis Reglamento (ES) 2021/1119 4 straipsnio 3 dalimi, įgyvendinimą sektoriuose, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB. |
12. |
Dėl perdirbimo išmetami teršalai apima teršalus, tiesiogiai išmetamus į atmosferą perdirbimo metu, išsiskiriančius apdorojant atliekas ir dėl nuotėkio. |
13. |
Deginant kurą išmetami teršalai yra visi naudojamo kuro degimo metu išsiskiriantys teršalai. |
14. |
Šiltnamio efektą sukeliančios dujos, į kurias atsižvelgiama apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį, ir jų anglies dioksido ekvivalentai turi būti tokie patys, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 4 punkte. |
15. |
Jei proceso metu susidaro keli gretutiniai produktai, pavyzdžiui, kuras arba cheminės medžiagos, taip pat gretutiniai energiniai produktai, pavyzdžiui, šiluma, elektros energija ar mechaninė energija, eksportuojama iš gamyklos, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis šiems gretutiniams produktams paskirstomas toliau nurodytus metodus taikant taip:
|
16. |
Transportuojant ir skirstant išmetamas teršalų kiekis apima dėl gatavo kuro laikymo ir skirstymo išmetamą teršalų kiekį. Į įvediniams priskiriamą išmetamųjų teršalų kiekį e i įtraukiamas išmetamųjų teršalų kiekis, susijęs su jų transportavimu ir laikymu. |
17. |
Jei nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos proceso metu išmestas anglies dioksidas yra nuolat saugomas pagal Direktyvą 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, jis gali būti priskirtas proceso produktams kaip išmetamo teršalų kiekio sumažėjimas eccs . Taip pat reikės į e p įtraukti teršalų kiekį, išmetamą dėl laikymo operacijų (įskaitant anglies dioksido transportavimą). |
B. KINTAMŲJŲ ĮVEDINIŲ SUKELIAMOS TARŠOS ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIOMIS DUJOMIS INTENSYVUMO STANDARTINĖS VERTĖS
Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomas kitų nei elektros energija įvedinių sukeliamos taršos ŠESD intensyvumas:
|
Visas išmetamas teršalų kiekis g CO2e/MJ |
Pirminės grandies išmetamas teršalų kiekis g CO2e/MJ |
Degimo metu išmetamas teršalų kiekis g CO2e/MJ |
Gamtinės dujos |
66,0 |
9,7 |
56,2 |
Dyzelinas |
95,1 |
21,9 |
73,2 |
Benzinas |
93,3 |
19,9 |
73,4 |
Mazutas |
94,2 |
13,6 |
80,6 |
Metanolis |
97,1 |
28,2 |
68,9 |
Juodosios akmens anglys |
112,3 |
16,2 |
96,1 |
Lignitas |
116,7 |
1,7 |
115,0 |
|
g CO2e/kg |
Amoniakas |
2 351,3 |
Kalcio chloridas (CaCl2) |
38,8 |
Cikloheksanas |
723,0 |
Vandenilio chlorido rūgštis (HCl) |
1 061,1 |
Tepalai |
947,0 |
Magnio sulfatas (MgSO4) |
191,8 |
Azotas |
56,4 |
Ortofosfato rūgštis (H3PO4) |
3 124,7 |
Kalio hidroksidas (KOH) |
419,1 |
Grynas procesams skirtas CaO |
1 193,2 |
Natrio karbonatas (Na2CO3) |
1 245,1 |
Natrio chloridas (NaCl) |
13,3 |
Natrio hidroksidas (NaOH) |
529,7 |
Natrio metoksidas (Na(CH3O)) |
2 425,5 |
SO2 |
53,3 |
Sieros rūgštis (H2SO4) |
217,5 |
Karbamidas |
1 846,6 |
C. ELEKTROS ENERGIJOS SUKELIAMOS TARŠOS ŠESD INTENSYVUMAS
Elektros energijos sukeliamos taršos ŠESD intensyvumas gali būti nustatomas šalių lygmeniu arba prekybos zonų lygmeniu. Elektros energijos sukeliamos taršos ŠESD intensyvumas prekybos zonų lygmeniu gali būti nustatomas, tik jeigu reikiami duomenys yra prieinami viešai. Skaičiuojant elektros energijos sukeliamos taršos anglies dioksidu intensyvumą, išreikštą g CO2e/kWh elektros energijos, atsižvelgiama į visus galimus elektros energijai gaminti skirtos pirminės energijos šaltinius, elektrinės tipą, konversijos efektyvumą ir pačios elektrinės suvartojamą elektros energiją.
Apskaičiuojant atsižvelgiama į visą anglies dioksido ekvivalentu išreikštą išmetamųjų teršalų kiekį, susijusį su elektros energijai gaminti naudojamo kuro deginimu ir tiekimu. Jis priklauso nuo elektros energijos gamybos įrenginiuose naudojamo įvairių rūšių kuro kiekio, kuro deginimui taikomų išmetamųjų teršalų faktorių ir kuro tiekimo pirminės grandies išmetamųjų teršalų faktorių.
Šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurios nėra CO2, perskaičiuojamos į CO2e, dauginant iš jų visuotinio atšilimo potencialo (VAP) CO2 atžvilgiu per 100 metų laikotarpį, kaip nustatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 4 punkte. Dėl deginant biomasės kurą išmetamo CO2 biogeninės kilmės į jo kiekį neatsižvelgiama, tačiau atsižvelgiama į išmetamą CH4 ir N2O kiekį.
Apskaičiuojant dėl kuro deginimo išmetamą ŠESD kiekį, naudojami IPCC numatytieji išmetamųjų teršalų faktoriai, taikomi stacionariems deginimo įrenginiams energetikos sektoriuje (IPCC, 2006). Pirminės grandies išmetamieji teršalai apima visų procesų ir etapų, kurių reikia ruošiant kurą elektros energijos gamybai, išmetamuosius teršalus; jie susidaro išgaunant, perdirbant ir transportuojant elektros energijai gaminti naudojamą kurą.
Be to, turi būti atsižvelgiama į visus pirminės grandies išmetamuosius teršalus, susijusius su biomasės auginimu, ruoša, surinkimu, perdirbimu ir transportavimu. Durpės ir iškastinės kilmės atliekų komponentai laikytini iškastiniu kuru.
Kuro sąnaudos, tenkančios bendram pagamintos elektros energijos kiekiui tik elektros energiją gaminančiose elektrinėse, nustatomos pagal pagamintos elektros energijos kiekį ir konversijos į elektros energiją efektyvumą. Vykdant bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą, šilumai tokiuose įrenginiuose pagaminti sunaudotas kuras skaičiuojamas atsižvelgiant į alternatyvią šilumos gamybą, kai bendras vidutinis efektyvumas yra 85 %, o likusi dalis priskiriama elektros energijos gamybai.
Branduolinių elektrinių atveju daroma prielaida, kad branduolinės šilumos konversijos efektyvumas yra 33 %, arba naudojami Eurostato ar panašaus akredituoto šaltinio pateikti duomenys.
Gaminant elektros energiją iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant hidroenergiją, saulės energiją, vėjo energiją ir geoterminę energiją, kuras nenaudojamas. Neatsižvelgiama į elektros energijos gamybos įrenginių statybos, eksploatavimo nutraukimo ir atliekų tvarkymo metu išmetamą teršalų kiekį. Todėl laikoma, kad anglies dioksido ekvivalentu išreikštas išmetamųjų teršalų kiekis, susijęs su elektros energija iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (vėjo, saulės, vandens ir geoterminės energijos), yra lygus nuliui.
Į CO2 ekvivalentu išreikštą išmetamųjų teršalų kiekį, susijusį su bendru pagamintos elektros energijos kiekiu, įtraukiami 3 lentelėje nurodyti JEC WTW ataskaitos 5 versijos (angl. JEC WTW v5) pirminės grandies išmetamųjų teršalų kiekiai (Prussi et al., 2020) bei 1 ir 2 lentelėse nurodyti stacionariųjų deginimo įrenginių numatytieji išmetamųjų teršalų faktoriai iš IPCC gairių dėl nacionalinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos (IPCC, 2006). Naudojamo kuro tiekimo pirminės grandies išmetamųjų teršalų kiekiai apskaičiuojami naudojant JEC WTW ataskaitos 5 versijos pirminės grandies išmetamųjų teršalų faktorius (Prussi et al., 2020).
Elektros energijos sukeliamos taršos anglies dioksidu intensyvumas apskaičiuojamas pagal lygtį:
čia: |
e gross_prod |
= |
išmetamųjų teršalų kiekis, išreikštas CO2 ekvivalentu |
|
= |
pirminės grandies išmetamųjų teršalų faktoriai, išreikšti CO2 ekvivalentu |
|
|
= |
kuro deginimo išmetamųjų teršalų faktoriai, išreikšti CO2 ekvivalentu |
|
B i |
= |
kuro sąnaudos elektros energijai pagaminti |
|
|
= |
elektros energijai gaminti naudojamo kuro rūšis. |
Grynasis pagamintos elektros energijos kiekis nustatomas pagal bendrą pagamintos elektros energijos kiekį, pačios elektrinės suvartojamos elektros energijos kiekį ir elektros energijos nuostolius dėl hidroakumuliacijos.
čia: |
E net |
= |
grynasis pagamintos elektros energijos kiekis |
E gross |
= |
bendrasis pagamintos elektros energijos kiekis |
|
E own |
= |
pačios elektrinės suvartotos elektros energijos kiekis |
|
E pump |
= |
siurblių suvartotos elektros energijos kiekis |
Grynosios pagamintos elektros energijos sukeliamos taršos anglies dioksidu intensyvumas yra bendras visų ŠESD kiekis, išmestas gaminant arba naudojant grynąją elektros energiją:
čia: CI – CO2 ekvivalentu išreikštas dėl elektros energijos gamybos išmestas teršalų kiekis
Elektros energijos gamybos ir kuro sąnaudų duomenys
Duomenys apie elektros energijos gamybą ir kuro sąnaudas gaunami iš TEA duomenų ir statistikos skyriaus, kuriame pateikiami duomenys apie energijos balansą ir elektros energiją, pagamintą naudojant įvairių rūšių kurą, pvz., iš TEA interneto svetainės Duomenų ir statistikos skyriaus („Energy Statistics Data Browser“) (6).
Vietoj šių duomenų ES valstybės narės gali naudoti Eurostato duomenis, kurie yra išsamesni. Jeigu taršos ŠESD intensyvumas nustatomas prekybos zonų lygmeniu, naudojami oficialūs nacionalinės statistikos duomenys, kurie yra tokie pat išsamūs, kaip ir TEA duomenys. Kuro sąnaudų duomenys turi apimti kuo išsamesnius turimus nacionalinės statistikos duomenis apie kietąjį iškastinį kurą, pagamintas dujas, durpes ir durpių produktus, degiuosius skalūnus ir bitumingąjį smėlį, naftą ir naftos produktus, gamtines dujas, atsinaujinančiuosius išteklius ir biokurą, atliekas iš neatsinaujinančiųjų išteklių ir branduolinę energiją. Atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir biokurą sudaro biokuras, komunalinės atliekos iš atsinaujinančiųjų išteklių, hidroenergija, vandenynų, geoterminė, vėjo, saulės energija ir šilumos siurbliai.
Įvedinių duomenys iš literatūros šaltinių
1 lentelė
Stacionariojo deginimo numatytieji išmetamųjų teršalų faktoriai [g/MJ kuro pagal apatinį šilumingumą]
Kuras |
CO2 |
CH4 |
N2O |
||||
Kietasis iškastinis kuras |
|
|
|
||||
Antracitas |
98,3 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Koksinės anglys |
94,6 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Kitos bituminės akmens anglys |
94,6 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Subbituminės akmens anglys |
96,1 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Lignitas |
101 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Akmens anglių briketai |
97,5 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Koksavimo krosnių koksas |
107 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Dujinis koksas |
107 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Akmens anglių degutas |
80,7 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Rusvųjų anglių briketai |
97,5 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Pagamintos dujos |
|
|
|
||||
Dujų gamyklų dujos |
44,4 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Koksavimo dujos |
44,4 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Aukštakrosnių dujos |
260 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Kitos regeneruotos dujos |
182 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Durpės ir durpių produktai |
106 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Degieji skalūnai ir bitumingasis smėlis |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Nafta ir naftos produktai |
|
|
|
||||
Žalia nafta |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Gamtiniai dujų kondensatai |
64,2 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Naftos perdirbimo gamyklų žaliavos |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Priedai ir oksigenatai |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Kiti angliavandeniliai |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Naftos perdirbimo gamyklų dujos |
57,6 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Etanas |
61,6 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Suskystintos naftos dujos |
63,1 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Automobilinis benzinas |
69,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Aviacinis benzinas |
70 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Benzininiai reaktyviniai degalai |
70 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Žibaliniai reaktyviniai degalai |
71,5 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Kitas žibalas |
71,5 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Pirminis benzinas |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Gazolis ir dyzelinas |
74,1 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Mazutas |
77,4 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Vaitspiritas ir SBP |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Tepalai |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Bitumas |
80,7 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Naftos koksas |
97,5 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Parafinas |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Kiti naftos produktai |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Gamtinės dujos |
56,1 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Atliekos |
|
|
|
||||
Pramonės atliekos (iš neatsinaujinančiųjų išteklių) |
143 |
0,03 |
0,004 |
||||
Komunalinės atliekos iš neatsinaujinančiųjų išteklių |
91,7 |
0,03 |
0,004 |
||||
|
2 lentelė
Biomasės kilmės kuro stacionariojo deginimo numatytieji išmetamųjų teršalų faktoriai [g/MJ kuro pagal apatinį šilumingumą]
Kuro rūšis |
CO2 |
CH4 |
N2O |
||
Pirminis kietasis biokuras |
0 |
0,03 |
0,004 |
||
Medžio anglys |
0 |
0,2 |
0,004 |
||
Biodujos |
0 |
0,001 |
0,0001 |
||
Komunalinės atliekos iš neatsinaujinančiųjų išteklių |
0 |
0,03 |
0,004 |
||
Grynas biobenzinas |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Įmaišytas biobenzinas |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Grynas biodyzelinas |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Įmaišytas biodyzelinas |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Grynas reaktyvinis biožibalas |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Įmaišytas reaktyvinis biožibalas |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Kiti skystieji biodegalai |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
|
3 lentelė
Kuro tiekimo pirminės grandies išmetamųjų teršalų faktoriai [g CO2e/MJ kuro pagal apatinį šilumingumą]
Kuro rūšis |
Išmetamųjų teršalų faktorius |
||
Juodosios akmens anglys |
15,9 |
||
Rusvosios anglys |
1,7 |
||
Durpės |
0 |
||
Akmens anglių dujos |
0 |
||
Naftos produktai |
11,6 |
||
Gamtinės dujos |
12,7 |
||
Kietasis biokuras |
0,7 |
||
Skystasis biokuras |
46,8 |
||
Pramonės atliekos |
0 |
||
Komunalinės atliekos |
0 |
||
Biodujos |
13,7 |
||
Branduolinė energija |
1,2 |
||
|
A lentelėje nurodytos elektros energijos sukeliamos taršos ŠESD intensyvumo vertės, taikomos šalių lygmeniu Europos Sąjungoje. Jeigu elektros energijos sukeliamos taršos ŠESD intensyvumas nustatomas šalių lygmeniu, šios vertės taikomos Europos Sąjungoje pagamintai elektros energijai, kol bus gauta naujesnių duomenų elektros energijos gamybos sukeliamos taršos intensyvumui nustatyti (7).
A lentelė
Elektros energijos sukeliamos taršos intensyvumas Europos Sąjungoje 2020 m.
Šalis |
Elektros energijos gamybos sukeliamos taršos intensyvumas (g CO2e/MJ) |
||
Austrija |
39,7 |
||
Belgija |
56,7 |
||
Bulgarija |
119,2 |
||
Kipras |
206,6 |
||
Čekija |
132,5 |
||
Vokietija |
99,3 |
||
Danija |
27,1 |
||
Estija |
139,8 |
||
Graikija |
125,2 |
||
Ispanija |
54,1 |
||
Suomija |
22,9 |
||
Prancūzija |
19,6 |
||
Kroatija |
55,4 |
||
Vengrija |
72,9 |
||
Airija |
89,4 |
||
Italija |
92,3 |
||
Latvija |
39,4 |
||
Lietuva |
57,7 |
||
Liuksemburgas |
52,0 |
||
Мalta |
133,9 |
||
Nyderlandai |
99,9 |
||
Lenkija |
196,5 |
||
Portugalija |
61,6 |
||
Rumunija |
86,1 |
||
Slovakija |
45,6 |
||
Slovėnija |
70,1 |
||
Švedija |
4,1 |
||
|
(1) Medžiagos, kurios sudėtyje yra vandens, apatiniu šilumingumu laikomas sausos medžiagos dalies apatinis šilumingumas (t. y. neatsižvelgiama į energiją, reikalingą vandeniui išgarinti). Neatsižvelgiama į iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą, kuris naudojamas kaip tarpinis produktas įprastiniam kurui gaminti.
(2) Integruoti procesai apima procesus, kurie vyksta tame pačiame pramoniniame komplekse arba kuriuos vykdant tiekiami įvediniai naudojant specialią tiekimo infrastruktūrą, arba kuriuos vykdant tiekiama daugiau kaip pusė visų įvedinių energijos nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba perdirbtos anglies kurui gaminti.
(3) Jei taršos anglies dioksidu intensyvumas imamas iš B dalyje pateiktos lentelės, į degimo metu išmetamą teršalų kiekį neatsižvelgiama. Taip yra todėl, kad degimo metu išmetamas teršalų kiekis įskaičiuojamas į galutinio kuro perdirbimo arba degimo metu išmetamą teršalų kiekį.
(4) Atsižvelgiant į 6 skirsnį, į taršos intensyvumą neįtraukiamas išmetamas teršalų kiekis, susijęs su tiekiamo įvedinio anglies dioksido kiekiu.
(5) Atkreipiamas dėmesys į tai, kad svarbios yra santykinės gretutinių produktų vertės, todėl bendroji infliacija nėra problema.
(6) Pavyzdys: https://www.iea.org/data-and-statistics/data-tools/energy-statistics-data-browser?country=GERMANY&energy=Coal&year=202
(7) Atnaujintus duomenis reguliariai teiks Europos Komisija.