This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32024H02476
Council Recommendation of 25 March 2024 on continuing coordinated demand-reduction measures for gas
A Tanács ajánlása (2024. március 25.) a koordinált gázkereslet-csökkentési intézkedések folytatásáról
A Tanács ajánlása (2024. március 25.) a koordinált gázkereslet-csökkentési intézkedések folytatásáról
ST/7065/2024/INIT
HL C, C/2024/2476, 2024.3.27, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2024/2476/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
![]() |
Hivatalos Lapja |
HU Sorozat C |
C/2024/2476 |
2024.3.27. |
A TANÁCS AJÁNLÁSA
(2024. március 25.)
a koordinált gázkereslet-csökkentési intézkedések folytatásáról
(C/2024/2476)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére, összefüggésben 194. cikke (2) bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
Ezen ajánlás célja a tagállamok arra való ösztönzése, hogy folytassák a 2017. április 1. és 2022. március 31. közötti referencia-időszakhoz képest 15 %-os gázkereslet-csökkentést előirányzó jelenlegi, az (EU) 2022/1369 tanácsi rendelet (1) szerint elfogadott gázkereslet-csökkentési intézkedéseket. Ezen ajánlás célja továbbá arra ösztönözni a tagállamokat, hogy továbbra is tegyenek jelentést az Eurostatnak a kereslet csökkentéséről, beleértve a gázfogyasztás ágazatok szerinti bontását is. |
(2) |
Az (EU) 2022/1369 rendelet elfogadása az Ukrajna elleni orosz agressziós háború által okozott gázellátási válság kezelése érdekében került elfogadásra. Célja a gáz iránti uniós kereslet önkéntes és – szükség esetén – kötelező csökkentése, a tároló kapacitások feltöltésének megkönnyítése, az áringadozás megfékezése, valamint a további ellátási zavarokra való jobb felkészülés biztosítása. Elfogadására annak fényében került sor, hogy az Uniónak sürgősen reagálnia kellett, a tagállamok közötti szolidaritás szellemében átmeneti intézkedéseket foganatosítva. |
(3) |
Az (EU) 2022/1369 rendelet értelmében a tagállamoknak minden tőlük telhetőt meg kellett tenniük annak érdekében, hogy 15 %-kal csökkentsék gázfogyasztásukat először a 2022. augusztus 1-jétől 2023. március 31-ig tartó időszakban, majd – az (EU) 2022/1369 rendelet alkalmazásának az (EU) 2023/706 tanácsi rendelet (2) általi kiterjesztését követően – a 2023. április 1-jétől 2024. március 31-ig tartó időszakban. Abban az esetben, ha az önkéntes keresletcsökkentési intézkedések elégtelennek bizonyulnak a súlyos ellátási hiány kockázatának kezelésére, a Tanács felhatalmazást kapott arra, hogy – a Bizottság javaslata alapján – uniós riasztást hirdessen ki, amely kötelező keresletcsökkentési kötelezettséget vonna maga után. A tagállamok intézkedéseket fogadtak el annak érdekében, hogy a szolidaritás szellemében csökkentsék gázkeresletüket, ami 2022 augusztusa és 2023 decembere között több mint 15 %-os tényleges gázkereslet-csökkenést eredményezett Unió-szerte. |
(4) |
Az (EU) 2022/1369 rendelet értelmében a Bizottságnak 2024. március 1-jéig újból elvégezte az említett rendelet felülvizsgálatát az uniós gázellátás általános helyzetének tükrében, és főbb megállapításairól jelentést tett a Tanácsnak. |
(5) |
A Bizottság a jelentésében megállapította, hogy bár a célzott beruházásoknak és számos intézkedésnek – többek között az (EU) 2022/1369 rendelet szerinti keresletcsökkentésnek – köszönhetően javult a gázellátás-biztonság helyzete, az általános ellátásbiztonsági helyzet továbbra is sérülékeny. A globális gázpiac továbbra is szűkös, és 2025–2027 előtt nem várható jelentős bővülés a globális cseppfolyósítási kapacitások terén, miközben továbbra is fennállnak olyan egyéb kockázatok, amelyek ronthatják az ellátásbiztonsági helyzetet. A jelentésben a Bizottság azt is megállapította, hogy a keresletcsökkentés jelentős mértékben hozzájárult hozzávetőlegesen 65 milliárd köbméter orosz gáz 2023-ban történő fokozatos kivezetéséhez, elsősorban a háztartások és az ipar részéről. 2023-ban a keresletcsökkentés kulcsszerepet játszott abban, hogy az Unió megfelelő tárolási szintekkel zárja a telet, és nyáron biztosított legyen a szükséges rugalmasság az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) meghatározott 90 %-os tárolási kötelezettség teljesítéséhez. |
(6) |
A közelmúltban, többek között 2023 nyarán és őszén tapasztalt jelentős áringadozások – amikor is az árak néhány héten belül több mint 50 %-kal emelkedtek olyan események nyomán, mint a cseppfolyósított földgázt (LNG) exportáló ausztráliai létesítményekben folytatott sztrájk vagy a „Balticconnector” csővezeték zavara – azt mutatják, hogy a piaci árak továbbra is érzékenyen reagálnak a kereslet és kínálat tekintetében jelentkező, még viszonylag enyhébb sokkhatásokra is. Ilyen körülmények között a földgázellátás terén fellépő hiányoktól való félelem Unió-szerte rendszerszintű reakciókat válthat ki, ami súlyos következményekkel járhat az energiaárakra nézve. Emellett az orosz vezetékes gáz behozatalának elmúlt évi jelentős visszaszorítása miatt az Unió általános gázellátási forrásai jelentősen csökkentek a válság előtti helyzethez képest. 2023-ban az Unió mintegy 25 milliárd m3 orosz gázt kapott csővezetékeken keresztül, és az orosz szállítások az Unió teljes behozatalának (vezetékes gáz és LNG) csak 15 %-át tették ki, szemben a 2021. évi 45 %-kal. |
(7) |
A továbbra is szűk kínálati és keresleti egyensúly miatt a gázellátási zavarok jelentős hatást gyakorolhatnak a gáz- és villamosenergia-árakra, és károsíthatják az uniós gazdaságot, befolyásolva annak versenyképességét, és e negatív hatásokat az Unió polgárai és vállalkozásai is megéreznék. Ezért továbbra is ajánlott, hogy a tagállamok a szolidaritás szellemében fenntartsák a koordinált kereslet-csökkentési intézkedéseket, többek között a tárolási kapacitások hatékony, minimális piaci zavarok mellett történő feltöltésének lehetővé tétele érdekében, ami pedig 2024–2025 telére készülve továbbra is a gázellátás-biztonság fontos eleme. A proaktív és összehangolt megtakarítások csökkentik annak a kockázatát, hogy az esetleges gázhiány negatív hatást gyakoroljon az uniós iparágak versenyképességére. |
(8) |
Az (EU) 2022/1369 rendelet hatálybalépése óta számottevően javult a gázpiacok felkészültségi szintje és az Unió ellátásbiztonsága. Ugyanakkor tartósan fennállnak az Unió energiaellátásának biztonságát fenyegető kockázatok, mivel a globális gázpiaci helyzet továbbra is feszült, és az árak még mindig meghaladják a válság előtti szinteket. Az említett helyzet súlyosbítja a feszült geopolitikai helyzetből eredő piaci volatilitás is, amelyet jelenleg többek között a közel-keleti válság és a Vörös-tengeren kialakult helyzet szemléltet. Az elmúlt hónapokban bekövetkezett gázellátási zavarok és a piaci kínálat szűkössége következtében tizenkét tagállam továbbra is fenntartja a az (EU) 2017/1938 rendeletben meghatározott korai előrejelzési szintet vagy riasztási szintet. |
(9) |
Az ellátásbiztonságot fenyegető esetleges nehézségeket további kockázatok súlyosbíthatják, így például az, hogy 2024. december 31-én lejár az orosz gáz Ukrajnán keresztüli tranzitjáról szóló megállapodás, amelynek köszönhetően 2023-ban hozzávetőlegesen 14 milliárd m3 földgáz haladt át az országon. A további kockázatok közé sorolható az ázsiai LNG-kereslet esetleges fellendülése, amely csökkentené a gáz rendelkezésre állását a globális piacon, egy hideg 2024–2025-ös tél, amely akár 30 milliárd m3-es gázkereslet-növekedéshez vezethet az Unióban, a szélsőséges időjárási események, amelyek az alacsony vízszint miatt a szivattyús vízenergia-tárolókat és a nukleáris termelést is érinthetik, valamint a gáztüzelésű villamosenergia-termelés iránti kereslet ezt követő növekedése. További kockázatok eredhetnek a kritikus infrastruktúrák potenciális zavaraiból, mint például az Északi Áramlat csővezetékeit érintően elkövetett 2022 szeptemberi szabotázs vagy a „Balticconnector” csővezeték 2023 októberi sérülése, valamint abból, ha a geopolitikai környezet tovább romlik, különösen az uniós energiaellátás biztonsága szempontjából releváns országokban és régiókban, például Ukrajnában és a Közel-Keleten. |
(10) |
A globális gázpiacok nagyon szűkösek maradnak, és ez várhatóan egy bizonyos ideig nem is fog változni. Amint azt a Nemzetközi Energia Ügynökség a 2023. évi középtávú gázjelentésében megállapította, a globális LNG-ellátás 2022-ben és 2023-ban csak szerény mértékben (4 %-kal, illetve 3 %-kal) nőtt. „A világ energiaügyi kilátásai” című 2023. évi jelentésében a Nemzetközi Energia Ügynökség felhívja a figyelmet, hogy a piaci egyensúly a közvetlen közeljövőben várhatóan mindaddig bizonytalan marad, amíg az új LNG-kapacitások a tervek szerint a 2025–2027 időszakban online elérhetővé válnak. |
(11) |
A közelmúltban elfogadott (EU) 2023/1791 (4) és (EU) 2023/2413 (5) európai parlamenti és tanácsi irányelv hozzá fog járulni az uniós dekarbonizációs célok teljesüléséhez és a kereslet közeljövőbeli strukturális csökkentéséhez, összhangban a COP28 globális értékelésével, amely elismeri, hogy az energiarendszerekben igazságos, szervezett és méltányos módon meg kell valósítani a fosszilis tüzelőanyagokról való átállást. Bár az említett irányelvek átültetése érdekében elfogadott tagállami intézkedések ezen ajánlás alkalmazásának időszakában nagyrészt még nem lesznek hatályban, az ilyen intézkedések az említett irányelvek átültetését követő években hozzá fognak járulni a gázkereslet csökkenéséhez. Tekintettel arra, hogy az említett irányelvekben meghatározott egyes fontos intézkedéseket csak 2025 októberéig kell átültetni, helyénvaló az említett irányelvek átültetése befejezéséig tartó átmeneti időszakra a gázkereslet csökkentését szolgáló ajánlást tenni. |
(12) |
A tagállamok általi gázkereslet-csökkentés hozzájárulhat különösen a föld alatti tárolók feltöltéséhez a 2024–2025-ös tél megfelelő szintű ellátásbiztonságának garantálása, valamint annak megakadályozása érdekében, hogy a tárolófeltöltéssel kapcsolatos szűk keresztmetszetek a 2025–2026-os télig továbbra is fennálljanak. A gázkereslet további csökkentése emellett hozzá fog járulni az árleszorító hatás fenntartásához is, ami az uniós fogyasztók és az uniós ipari versenyképesség javát szolgálja. |
(13) |
A gázmegtakarításra vonatkozó ajánlás nem lehet kihatással arra, hogy a tagállamoknak tartaniuk kell magukat dekarbonizációs célkitűzéseikhez. Ez az ajánlás ezért nem tarthatja vissza a tagállamokat attól, hogy folytassák a szénről a gázra történő átállást, például a villamosenergia-termelés céljából, amennyiben az ilyen átállás segíti őket az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) alapján kidolgozott integrált nemzeti energia- és klímaterveikben meghatározott dekarbonizációs célkitűzéseik elérésében. |
(14) |
Ezen ajánlásnak a keresletcsökkentést érintő rendelkezései továbbra is elismerik sajátos körülmények fennállását. Gázkereslet-csökkentési intézkedésekről való döntés meghozatalakor a tagállamok mérlegelhetik az ilyen sajátos körülmények figyelembevételét többek között annak révén, hogy csökkentik az ajánlott gázkereslet-csökkentési célértéket, amennyiben valamely tagállam az (EU) 2019/941 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) említett villamosenergia-ellátási válsággal szembesül. Egy ilyen forgatókönyv magában foglalhat olyan korlátozást, amely arányos azzal a villamosenergia-termelésre irányuló, jelentősen megnövekedett gázfelhasználással, amely ahhoz szükséges, hogy jelentősen több villamos energiát lehessen exportálni valamely szomszédos tagállamba rendkívüli körülmények miatt, például ha az érintett tagállamban vagy egy olyan szomszédos tagállamban, amelybe jelentősen több villamos energiát exportálnak, alacsony kapacitások állnak rendelkezésre vízenergia vagy nukleáris energia tekintetében, |
ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
1. |
Az (EU) 2017/1938 rendelet szerinti kötelezettségeik sérelme nélkül, a tagállamoknak a gázellátás nehézségeit – az Unió gázellátás-biztonságának a szolidaritás szellemében való megőrzése érdekében – a nemzeti gázkereslet-csökkentési intézkedések megfelelőbb koordinációja, nyomon követése és az azokról való megfelelőbb jelentéstétel révén ajánlott kezelniük. |
2. |
Ezen ajánlás alkalmazásában:
|
3. |
A tagállamoknak gázfogyasztásukat a 2024. április 1-je és 2025. március 31. közötti időszakban (a továbbiakban: a csökkentési időszak) legalább 15 %-kal ajánlott csökkenteni a „referencia-időszak” alatti átlagos gázfogyasztásukhoz képest. |
4. |
Az egyes tagállamokban a gázfogyasztásnak a „csökkentési időszakban” való csökkentése céljából ajánlott arra törekedni, hogy a gázkereslet 15 %-kal alacsonyabb legyen az adott tagállam referencia-gázfogyasztásánál. |
5. |
Ennek az ajánlásnak nem címzettjei azok a tagállamok, amelyek villamosenergia-rendszere csak valamely harmadik ország villamosenergia-rendszerével van szinkronizálva, amennyiben e harmadik ország rendszeréről leválasztják, és mindaddig, amíg energiarendszerük biztonságos és megbízható működésének biztosításához szigetüzemben működő energiarendszer-szolgáltatások, illetve az energiaátviteli rendszer üzemeltetőjének nyújtott egyéb szolgáltatások szükségesek. |
6. |
Ennek az ajánlásnak nem címzettjei a tagállamok mindaddig, amíg az adott tagállam nem áll közvetlen összeköttetésben más tagállamok összekapcsolt gázrendszerével. |
7. |
A 4. pontban említett gázkereslet-csökkentési célérték alkalmazásakor a gázkereslet-csökkentési intézkedéseket hozó tagállamok mérlegelhetik sajátos körülmények figyelembevételét a következők révén:
|
8. |
A tagállamok által választott keresletcsökkentési intézkedéseknek egyértelműen meghatározottaknak, átláthatóknak, arányosaknak, megkülönböztetésmenteseknek és ellenőrizhetőknek kell lenniük. |
9. |
Az (EU) 2017/1938 rendelet 2. cikkének 5. pontjában meghatározott védett felhasználóktól eltérő felhasználókat érintő gázkereslet-csökkentési intézkedések meghozatalakor a tagállamoknak olyan objektív és átlátható kritériumok alapján ajánlott eljárniuk, amelyekkel figyelembe veszik a szóban forgó felhasználók gazdasági jelentőségét, valamint többek között a következő elemeket:
|
10. |
Gázkereslet-csökkentési intézkedések meghozatalakor a tagállamoknak ajánlott mérlegelniük a villamosenergia-ágazatban felhasznált gáz csökkentésére irányuló intézkedéseket, az iparban a tüzelőanyag-váltás ösztönzését célzó intézkedéseket, a nemzeti figyelemfelhívó kampányokat, továbbá a fűtés és hűtés mérséklésére, valamint a megújuló tüzelőanyagokra való átállásra és az ipari felhasználás csökkentésére irányuló célzott kötelezettségeket. |
11. |
A tagállamoknak ajánlott tájékoztatniuk a Bizottságot azon gázkereslet-csökkentési intézkedésekről, amelyekről az (EU) 2022/1369 rendelet alapján még nem értesítették a Bizottságot. |
12. |
Ajánlott, hogy a tagállamok folytassák területükön bármely keresletcsökkentési intézkedés végrehajtásának a nyomon követését, valamint hogy az Eurostaton keresztül legalább kéthavonta, de legkésőbb a következő hónap 15. napjáig tegyenek jelentést a Bizottságnak a gázfogyasztásukról (terajoule-ban, TJ). |
13. |
Ajánlott, hogy az Eurostat részére megküldött jelentésben ágazatonkénti bontásban is feltüntessék a gázfogyasztást, beleértve a gázfogyasztást a következő ágazatokban:
|
14. |
A 2. pont a) és d) alpontja, valamint a 12. és a 13. pont alkalmazásában az 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) foglalt fogalommeghatározások és statisztikai konvenciók tekintendők irányadónak. |
15. |
Ajánlott, hogy a Bizottság az (EU) 2017/1938 rendelet 4. cikkével létrehozott gázkoordinációs csoporttal együtt támogassa ezen ajánlás végrehajtását, mégpedig azzal, hogy nyomon követi az ágazatonként elért keresletcsökkentést és a meghozott keresletcsökkentési intézkedéseket. |
Kelt Brüsszelben, 2024. március 25-én.
a Tanács részéről
az elnök
A. MARON
(1) A Tanács (EU) 2022/1369 rendelete (2022. augusztus 5.) a koordinált gázkereslet-csökkentési intézkedésekről (HL L 206., 2022.8.8., 1. o.).
(2) A Tanács (EU) 2023/706 rendelete (2023. március 30.) az (EU) 2022/1369 rendeletnek a gázra vonatkozó keresletcsökkentési intézkedésekkel kapcsolatos keresletcsökkentési időszak meghosszabbítása, valamint az intézkedések végrehajtására vonatkozó jelentéstétel és nyomon követés megerősítése tekintetében történő módosításáról (HL L 93., 2023.3.31., 1. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1938 rendelete (2017. október 25.) a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 280., 2017.10.28., 1. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/1791 irányelve (2023. szeptember 13.) az energiahatékonyságról és az (EU) 2023/955 rendelet módosításáról (HL L 231., 2023.9.20., 1. o.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/2413 irányelve (2023. október 18.) az (EU) 2018/2001 irányelvnek, az (EU) 2018/1999 rendeletnek és a 98/70/EK irányelvnek a megújuló energiaforrásokból előállított energia előmozdítása tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 2023/2413., 2023.10.31., ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2023/2413/oj).
(6) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).
(7) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/941 rendelete (2019. június 5.) a villamosenergia-ágazati kockázatokra való felkészülésről és a 2005/89/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2019.6.14., 1. o.).
(8) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1032 rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK rendeletnek a földgáztárolás tekintetében történő módosításáról (HL L 173., 2022.6.30., 17. o.).
(9) Az Európai Parlament és a Tanács 1099/2008/EK rendelete (2008. október 22.) az energiastatisztikáról (HL L 304., 2008.11.14., 1. o.).
ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2024/2476/oj
ISSN 1977-0979 (electronic edition)