This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document C:2008:138:FULL
Official Journal of the European Union, C 138, 05 June 2008
Az Európai Unió Hivatalos Lapja, C 138, 2008. június 05.
Az Európai Unió Hivatalos Lapja, C 138, 2008. június 05.
ISSN 1725-518X |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138 |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Tájékoztatások és közlemények |
51. évfolyam |
Közleményszám |
Tartalom |
Oldal |
|
II Közlemények |
|
|
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
|
|
Bizottság |
|
2008/C 138/01 |
Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5113 – Abe Investment/Getty) ( 1 ) |
|
2008/C 138/02 |
Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4900 – Solvay/Sibur/JV) ( 1 ) |
|
|
IV Tájékoztatások |
|
|
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
|
|
Bizottság |
|
2008/C 138/03 |
||
2008/C 138/04 |
||
2008/C 138/05 |
||
2008/C 138/06 |
||
2008/C 138/07 |
||
|
TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
|
2008/C 138/08 |
A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról ( 1 ) |
|
2008/C 138/09 |
||
|
AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
|
|
EFTA Felügyeleti Hatóság |
|
2008/C 138/10 |
||
2008/C 138/11 |
||
|
V Vélemények |
|
|
A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
|
|
Bizottság |
|
2008/C 138/12 |
||
|
A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
|
|
Bizottság |
|
2008/C 138/13 |
Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S) ( 1 ) |
|
2008/C 138/14 |
Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5179 – Eramet/Tinfos) ( 1 ) |
|
2008/C 138/15 |
Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5163 – DPWL/ZIM/CONTARSA) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy ( 1 ) |
|
2008/C 138/16 |
Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5020 — Lesaffre/GBI UK) ( 1 ) |
|
2008/C 138/17 |
Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4985 – BHP Billiton/Rio Tinto) ( 1 ) |
|
|
|
|
(1) EGT-vonatkozású szöveg |
HU |
|
II Közlemények
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK
Bizottság
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/1 |
Bejelentett összefonódás engedélyezése
(Ügyszám COMP/M.5113 – Abe Investment/Getty)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/C 138/01)
2008. május 6-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:
— |
az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
— |
elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5113. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/1 |
Bejelentett összefonódás engedélyezése
(Ügyszám COMP/M.4900 – Solvay/Sibur/JV)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/C 138/02)
2008. május 16-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:
— |
az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
— |
elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M4900. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
IV Tájékoztatások
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
Bizottság
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/2 |
Euro-átváltási árfolyamok (1)
2008. június 4.
(2008/C 138/03)
1 euro=
|
Pénznem |
Átváltási árfolyam |
USD |
USA dollár |
1,5466 |
JPY |
Japán yen |
161,82 |
DKK |
Dán korona |
7,4586 |
GBP |
Angol font |
0,7902 |
SEK |
Svéd korona |
9,3448 |
CHF |
Svájci frank |
1,6037 |
ISK |
Izlandi korona |
119,48 |
NOK |
Norvég korona |
7,9755 |
BGN |
Bulgár leva |
1,9558 |
CZK |
Cseh korona |
24,67 |
EEK |
Észt korona |
15,6466 |
HUF |
Magyar forint |
242,7 |
LTL |
Litván litász/lita |
3,4528 |
LVL |
Lett lats |
0,7006 |
PLN |
Lengyel zloty |
3,3763 |
RON |
Román lej |
3,6276 |
SKK |
Szlovák korona |
30,325 |
TRY |
Török líra |
1,92 |
AUD |
Ausztrál dollár |
1,61 |
CAD |
Kanadai dollár |
1,561 |
HKD |
Hongkongi dollár |
12,0754 |
NZD |
Új-zélandi dollár |
1,974 |
SGD |
Szingapúri dollár |
2,1081 |
KRW |
Dél-Koreai won |
1 575,99 |
ZAR |
Dél-Afrikai rand |
12,0403 |
CNY |
Kínai renminbi |
10,7319 |
HRK |
Horvát kuna |
7,2497 |
IDR |
Indonéz rúpia |
14 407,35 |
MYR |
Maláj ringgit |
5,0179 |
PHP |
Fülöp-szigeteki peso |
67,996 |
RUB |
Orosz rubel |
36,75 |
THB |
Thaiföldi baht |
50,574 |
BRL |
Brazil real |
2,5271 |
MXN |
Mexikói peso |
15,9609 |
Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/3 |
Vélemény a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. július 3-án tartott 411. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről
(2008/C 138/04)
1. |
A tanácsadó bizottság – az ügygondnokok jelentése, illetve a Bizottság elemzése alapján – egyetért a Bizottsággal abban, hogy azon anyagok összessége (1), amit a Microsoft 2005. december 15-én éjfélig benyújtott, nem elég ahhoz, hogy kiegészítse és pontosítsa a műszaki dokumentációt, és így a Microsoft nem felelt meg a 2004. március 24-i határozat 5. cikkének a) és c) pontjaiban szereplő nyilvánosságra hozatali rendelkezésnek. |
2. |
A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal, amikor utóbbi megállapítja, hogy teljesen megalapozott volt a Microsoftnak kifogásközlést küldeni 2005. december 21-én, azaz miután a Microsoft által a 2005. november 10-i határozatban meghatározott határidőig, 2005. december 15-ig benyújtott valamennyi iratot megvizsgálták. |
3. |
A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal (2), amikor utóbbi – az ügygondnokok, illetve a Bizottság szakértőinek jelentései alapján – úgy gondolja, hogy a 2005. december 16. és a 2006. június 20. közötti időszakban a Microsoft nem tett eleget annak a kötelezettségnek, amelyet a kényszerítő bírság kiszabása útján kívántak végrehajtatni (azaz nem nyújtotta be azt a műszaki dokumentációt, amely megfelelne a 2004. március 24-i határozat 5. cikkének a) és c) pontjaiban szereplő nyilvánosságra hozatali rendelkezésnek. |
4. |
A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 24. cikke (2) bekezdésének alkalmazásakor meghatározhatja a kényszerítő bírság végleges összegét egy adott időszakra, még mielőtt a Microsoft eleget tenne a 2004. március 24-i határozat 5. cikkének a) és c) pontjaiban szereplő kötelezettségének. |
5. |
A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a 2005. december 16. és a 2006. június 20. között eltelt időszak megfelelő időszaknak tekinthető. |
6. |
A tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerülő valamennyi további kérdést is. |
(1) Amely a dokumentáció 2004. decemberi, 2005. augusztusi és a 2005. novemberi változataiból, valamint a 2005. december 15-i levélből és mellékleteiből áll.
(2) A Bizottság álláspontját a határozattervezet 232. és 233. preambulumbekezdésben foglalja össze.
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/4 |
A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügyben
(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke szerint – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)
(2008/C 138/05)
A határozattervezettel kapcsolatban az ügy során a következő észrevételek merültek fel:
A 24. cikk (1) bekezdése szerinti, a 2004. március 24-i végleges határozaton alapuló eljárás
2004. március 24-én a Bizottság egy az EK-Szerződés 82. cikke szerinti eljárás során elfogadott egy határozatot (COMP/C-3/37.792 ügy), amelynek címzettje a Microsoft Corporation (a továbbiakban: Microsoft) volt. Ebben a határozatban (a továbbiakban: végleges határozat) a Bizottság többek között úgy találta, hogy a Microsoft megsértette az EK-Szerződés 82. cikkét (a továbbiakban: 82. cikk), és az EGT-megállapodás 54. cikkét, amikor 1998. októberétől e határozat napjáig a munkacsoport-szerverekhez készült operációs rendszer termékek forgalmazóitól megtagadta az együttes működtetéshez szükséges (interoperabilitásra vonatkozó) információ megadását, amelynek segítségével azok képesek lennének ilyen termékek fejlesztésére és terjesztésére (1).
2005. november 10-én a Bizottság elfogadott egy az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése szerinti határozatot (a továbbiakban: a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat). E határozat 1. cikke elrendeli, hogy a „Microsoft Corporation biztosítsa, hogy 2005. december 15-re teljes mértékben megfeleljen a végleges határozat 5. cikke a) és c) pontjában előírt kötelezettségeknek. E megfelelés hiányában attól az időponttól kezdve napi 2 millió EUR kényszerítő bírságot vetnek ki a Microsoft Corporation-ra”.
A 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat két olyan esetet azonosított, amelyben a Microsoft elmulasztotta a végleges határozat 5. cikke a) és c) pontjának való megfelelést. Ezen eljárás tárgya kizárólag az az állítás, hogy a Microsoft elmulasztotta rendelkezésre bocsátani az együttes működtetéshez szükséges információt magában foglaló, a végleges határozat által elrendelt teljes és pontos műszaki dokumentációt.
A Microsoft által tett intézkedések a teljes és pontos műszaki dokumentáció biztosítása érdekében és a Bizottság válasza
2004. december 14-én a Microsoft elküldte a Bizottságnak azt a műszaki dokumentációt (leírások), amelyet a Microsoft készített a vonatkozó jegyzőkönyvekhez (a továbbiakban: műszaki dokumentáció). Az OTR, vagyis a Bizottság külső műszaki szakértői felülvizsgálták ezt a műszaki dokumentációt, és negatív jelentést adtak (a továbbiakban: az első OTR-jelentés) annak teljességét, pontosságát és a célnak való megfelelését illetően. 2005. június 15-én a Bizottság szolgálatai elküldték az első OTR-jelentést a Microsoft részére, hogy tegyék meg észrevételeiket. A Microsoft 2005. július 8-án válaszolt az első OTR-jelentésre.
2005. július 28-i határozatában a Bizottság felügyeleti mechanizmust hozott létre azáltal, hogy rendelkezett egy felügyelő ügygondnok kijelöléséről, funkcióiról és kötelezettségeiről. Az ügygondnok szerepe, hogy segítse a Bizottságot a végleges határozat betartásának ellenőrzésében (2)2005. október 5-én a Bizottság egy a Microsoft által benyújtott négy szakértőt tartalmazó jegyzékből kiválasztott egy személyt felügyelő ügygondnoknak.
Válaszul a műszaki dokumentációban szereplő információról szóló első OTR-jelentésben felvetett aggodalmakra, a Microsoft 2005. augusztus 8-án benyújtotta a műszaki dokumentáció naprakésszé tett változatát a Bizottság szolgálatainak.
Az OTR a műszaki dokumentációnak ezt a változatát is felülvizsgálta. Az OTR frissített jelentést készített a műszaki dokumentáció teljességére és pontosságára vonatkozóan, amelyben fenntartotta negatív véleményét.
A végleges határozat 5. cikkének c) pontja értelmében vett kötelezettségek teljesítése érdekében a Microsoft értékelési megállapodást bocsátott az érdekelt vállalkozások rendelkezésére. Ezidáig négy vállalat (a Novell, az IBM, az Oracle és a Sun) kötött három napos értékelési megállapodást a Microsoft-tal. A Bizottság arra kérte ezeket a vállalatokat, hogy nyújtsanak be egyrészt részletes leírást arra vonatkozóan, hogy hogyan zajlott a helyszíni értékelés, másrészt minősítést arra vonatkozóan, hogy az értékelés folyamán megvizsgált műszaki dokumentáció teljes és pontos leírásokat biztosít-e a határozat hatálya alá tartozó jegyzőkönyvekhez, továbbá osszák meg véleményüket a műszaki dokumentációban nyilvánosságra hozott technológia értékét illetően.
Válaszul a Bizottság (2005. szeptemberi/októberi, majd egy másik 2006. márciusi) kérésére a Novell, az IBM, az Oracle és a Sun kritikus megjegyzéseket fűzött az átadott műszaki dokumentáció megfelelő és kielégítő voltára vonatkozóan.
2005. november 11-én és 23-án a Microsoft felülvizsgált műszaki dokumentációt nyújtott be (a továbbiakban: a 2005. novemberi műszaki dokumentáció). 2005. november 30-án az ügygondnok benyújtott egy a Microsoft felülvizsgált műszaki dokumentációjáról szóló előzetes jelentést, amelyet elküldtek a Microsoft részére. 2005. december 15-én az ügygondnok benyújtotta a 2005. novemberi műszaki dokumentációról szóló zárójelentését.
2005. december 15-én a Microsoft benyújtotta válaszát az ügygondnok előzetes jelentésére és bejelentette, hogy egy újabb, átdolgozott műszaki dokumentáció (a továbbiakban: a 2005. december 15-i műszaki dokumentáció) hozzáférhető Redmondban. A műszaki dokumentációnak e harmadik változatát, amelyet a Bizottság csak 2005. december 26-án kapott kézhez, az ügygondnok 2006. március 3-i jelentésében véleményezte.
A kifogásközlés
2005. december 21-én a Bizottság benyújtotta kifogásközlését a Microsoftnak, amelyben kifejezte előzetes véleményét, mely szerint a 2005. november 11-én és 23-án benyújtott felülvizsgált műszaki dokumentáció még mindig nem felel meg a végleges határozat 5. cikke a) és c) pontjának. A kifogásközlésben a műszaki dokumentáció harmadik változatára is történik utalás: megállapítják, hogy a műszaki dokumentáció 2005. december 15-i változatának változásai alapvetően csak a formázásra korlátozódtak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a műszaki dokumentáció 2005. december 15-i változata nem orvosolta az előző változatokban azonosított hiányosságokat. Az ügygondnok jelentéseit mellékletként megjelentették a kifogásközlésben.
A Microsoftot felkérték, hogy 2006. január 31-ig adjon választ. A Microsoft kérésére ezt a határidőt 2006. február 15-ig meghosszabbítottam, különösen azért, hogy lehetővé tegyem a Microsoft külső szakértőinek, hogy kidolgozzák indoklással ellátott véleményüket a Bizottság által kifejtett kritikára vonatkozóan. A cég betartotta a meghosszabbított határidőt.
A szóbeli meghallgatás alkalmával és írásos válaszában a Microsoft azt állította, hogy a kifogásközlés alapvetően téves volt, mert nem vette megfelelő mértékben figyelembe a Microsoft által 2005. december 15-én közzétett műszaki dokumentációt. A Microsoft tájékoztatta a Bizottságot, hogy a műszaki dokumentáció december 15-től kezdve készen állt az ellenőrzésre, a Bizottságnak meg kellett volna várnia, hogy a műszaki dokumentáció egy példánya Brüsszelbe érkezzen, mielőtt kibocsátotta kifogásközlését.
Én nem osztom a Microsoft véleményét, amely szerint a kifogásközlés téves volt. Amint a joggyakorlat megállapítja, a kifogásközlés egy előzetes megállapításokat tartalmazó dokumentum. Egy határozat elfogadásáig a Bizottság megváltoztathatja, vagy kiegészítheti az abban kifejtett álláspontját, amennyiben biztosítja az érintett vállalkozások számára a lehetőséget arra vonatkozó saját álláspontjuk ismertetésére (3). A 2006. március 10-én kibocsátott, a tényállást közlő levélben (lásd lent) a Microsoft megfelelő tájékoztatást kapott az általa benyújtott műszaki dokumentáció harmadik változatának bizottsági értékeléséről, és elegendő idő állt rendelkezésére ahhoz, hogy véleményét kifejtse. Ennek megfelelően véleményem szerint a Microsoft nem állíthatja, hogy a kifogásközlés kiadása tekintetében jogait megsértették.
A Microsoft további beadványai és a tényállást közlő levél
2006. január 25-én a Microsoft felajánlotta a műszaki dokumentáció engedélyeseinek a Windows forráskódhoz forráskód referencia-engedély keretében történő hozzáférést.
2006. január 30-án a Microsoft átadta a műszaki dokumentáció negyedik változatát az illetékes bizottsági szolgálatoknak.
2006. március 10-én a Bizottság egy okmányt (a továbbiakban: a tényállást közlő levél) nyújtott be a Microsoftnak, amelyben kifejtette, hogy a műszaki dokumentáció 2005. december 15-i változatát nem tekintették elégségesnek a végleges határozat teljesítéséhez. Továbbá tájékoztatták a Microsoftot, hogy a közzétett forráskódot nem tekintik tárgyhoz tartozónak a Microsoftnak a végleges határozat 5. cikke a) és c) pontja szerinti kötelezettségei szempontjából. Mellékelték az ügygondnok által a műszaki dokumentáció harmadik változatáról készített jelentést és a TAEUS által a műszaki dokumentáció negyedik változatáról készített jelentést, bár az csak az egyik jegyzőkönyv leírásait vizsgálta.
A Microsoft lehetőséget kapott arra, hogy két héten belül véleményezze a tényállást közlő levelet.
2006. március 14-i levelében a Microsoft úgy ítélte meg, hogy a tényállást közlő levél új állításokat tartalmazott, ezért az kiegészítő kifogásközlésnek tekintendő, amelynek megválaszolására négyhetes határidőt kell biztosítani. Nevezetesen a Microsoft úgy vélte, hogy a tényállást közlő levélben szereplő azon állítás, amely szerint a műszaki dokumentáció harmadik változata nem felelt meg a 2004. március 24-i bizottsági határozat 5. cikke a) és c) pontjának, új megállapítást jelent.
2006. március 17-i válaszomban kijelentettem, hogy nem osztom a Microsoft véleményét, amely szerint a Bizottság tényállást közlő levele olyan kifogásokat sorolt fel, amelyek nem szerepeltek a Bizottság kifogásközlésében. Véleményem szerint a műszaki dokumentáció 2005. december 15-i változatának részletesebb vizsgálata nem jelentette azt, hogy újabb kifogásokat emeltek a Microsoft ellen, hanem inkább újabb tények fényében fenntartották a korábbi kifogásokat. Ennek megfelelően nem egyeztem bele a Microsoft kérésébe. Ugyanakkor, különösen annak érdekében, hogy lehetővé tegyem a Microsoft számára, hogy a következő napokban mind a kifogásközlés, mind a tényállást közlő levél tekintetében felkészüljön a szóbeli meghallgatásra, nem írtam elő, hogy a Microsoft a szóbeli meghallgatást megelőzően írásbeli beadványt készítsen a tényállást közlő levére vonatkozóan és engedélyeztem a Microsoftnak, hogy a szóbeli meghallgatás utáni két héten belül, vagyis 2006. április 14-ig benyújtsa írásos véleményét a tényállást közlő levélre vonatkozóan. A cég betartotta a határidőt.
A Microsoft további beadványai és a Bizottság második tényállást közlő levele
2006. április 11-én a Microsoft benyújtotta a műszaki dokumentáció újabb felülvizsgált változatát.
Az ügygondnok, a Microsoft képviselői és a Bizottság 2006. április 7-i és 8-i találkozóját, valamint a versenyügyekért felelős biztosnak a Microsoft főigazgatójához írt 2006. április 13-i levelét követően a Microsoft 2006. április 22-én munkatervet nyújtott be az ügygondnok részére a teljes és pontos műszaki dokumentáció beszolgáltatására vonatkozóan. Ez a munkaterv rendelkezik arról, hogy 2006. június 30-ig szolgáltassanak be egy felülvizsgált műszaki dokumentációt az abban leírt jegyzőkönyvek jelentős részére vonatkozóan, valamint hogy az abban leírt fennmaradó jegyzőkönyvek műszaki dokumentációját 2006. július 18-ig szolgáltassák be.
2006. május 15-én az ügygondnok két jelentést nyújtott be: az egyik a Microsoft műszaki szakértőinek a jelentésekre vonatkozó megjegyzéseit tartalmazta, amelyet a Microsoft 2006. április 14-i leveléhez csatoltak, a másik pedig a Microsoft 2006. április 11-én benyújtott műszaki dokumentációjának teljességét és pontosságát értékelte.
2006. május 15-én a TAEUS benyújtott egy e dokumentáció teljességére és pontosságára vonatkozó jelentést, amelyben közölte a Microsoft szakértőinek jelentéseire vonatkozó észrevételeit is. Ezt a jelentést 2006. május 19-én juttatták el a Microsofthoz az ügygondnok 2006. május 15-i jelentésével, valamint az ügygondnoknak a Microsoft által 2006. április 11-én benyújtott műszaki dokumentációról szóló jelentésével együtt. Ugyanabban a levélben a Bizottság tájékoztatta a Microsoftot arról a megállapításáról, hogy a 2005. december 21-én a műszaki dokumentáció teljességével és pontosságával kapcsolatban emelt kifogásokat nem orvosolták, így azok továbbra is érvényben maradtak. A Bizottság felkérte a Microsoftot, hogy a levél kézhezvételét követő két héten belül nyújtsa be észrevételeit.
2006. május 23-án a Microsoft kérte a Bizottság 2006. május 19-i levelére vonatkozó válaszadási határidő két héttel történő meghosszabbítását.
2006. május 30-án jóváhagytam a Microsoftnak a Bizottság 2006. május 19-i levelére vonatkozó válaszadási határidejének 2006. június 9-ig történő meghosszabbítását.
2006. június 9-én a Microsoft válaszolt a 2006. május 19-i levélre. Ez a válasz a Microsoft műszaki szakértőinek két további jelentését tartalmazta.
Az ügyiratokhoz való hozzáférés
A kifogásközlés kibocsátását követően 2005. december 23-án biztosították a Microsoftnak az ügyiratokhoz való hozzáférést. 2005. december 24-i és 2006. január 2-i levelében, valamint egy a meghallgatási tisztviselő irodájában zajló 2006. január 6-i találkozón a Microsoft további hozzáférést kért a bizottsági iratokhoz. Ez az iratokhoz való hozzáférésre vonatkozó kérelem kiterjedt a Bizottságnak az OTR-rel és a felügyelő ügygondnokkal folytatott levelezésére is.
2006. január 13-i levelemben nem egyeztem bele a Microsoftnak az OTR-rel és a felügyelő ügygondnokkal folytatott levelezéshez való hozzáférésére irányuló kérésébe. A Microsofttal a kérdésről folytatott részletekbe menő levelezés nyomán ezt a levelezést belső levelezésnek tekintettem. Ugyanakkor alaposan megvizsgáltam, hogy vajon a levelezés egyes részleteihez való hozzáférés szükséges lehet-e a módszertan megértéséhez, vagy az ügygondnok jelentésének megfelelő műszaki ellenőrzéséhez, vagy másként elengedhetetlen-e a Microsoft védelméhez. Mivel ezt egy, a felülvizsgáló ügygondnok által végzett „megfelelőségi vizsgálat” esetében nem lehetett kizárni, úgy döntöttem, hogy megadom a hozzáférést ehhez a dokumentumhoz. Továbbá, hogy lehetővé tegyem a Microsoft számára, hogy ellenőrizze a Bizottság szolgálatai által kiválasztott hozzáférhető dokumentumokat, biztosítottam, hogy a Microsoft rendelkezésére bocsássanak egy ismertető jegyzéket minden olyan még nyilvánosságra nem hozott dokumentumról, amely a kifogásközlést érintheti.
2006. január 17-i levelében a Microsoft hozzáférést kért minden olyan dokumentumhoz, amely a Bizottság és a Bizottság piaci vizsgálatára válaszoló négy vállalat (a Novell, az IBM, az Oracle és a Sun), illetve valamennyi egyéb harmadik fél közötti kapcsolathoz fűződött, amellyel a Bizottság ebben az összefüggésben foglalkozott. Bár e harmadik felek beadványait első lépésben bizalmasnak minősítették, minden információszolgáltató lemondott a bizalmas kezeléshez való jogáról a Microsoft rendelkezésére bocsátott jegyzékben szereplő dokumentumait illetően. Ennek megfelelően a dokumentumokat hozzáférhetővé tették. Mivel néhány esetben a bizalmas kezeléshez való jogról történő lemondást kifejezetten ahhoz a feltételhez kötötték, hogy a Microsoft az információkat a Microsoft tanácsadóján, illetve az üggyel közvetlen kapcsolatban álló személyzetén kívül másnak nem adja tovább, ennek megfelelően tájékoztattam a Microsoftot. Ezt követően néhány adatszolgáltató nehezményezte, hogy a Microsoft jogszerűtlenül a folyamatban lévő eljárásban való védelmétől eltérő célokra használta az adatokat, különösen azáltal, hogy szerepeltette az információt a Microsoft honlapján. A Microsoft lehetőséget kapott arra, hogy véleményezze ezeket a panaszokat. Végül, hozzáférést biztosítottam az OTR és a felügyelő ügygondnok, valamint harmadik felek közötti levelezés egy részéhez.
2006. március 2-án hozzám írott levelében a Microsoft hozzáférést kért minden olyan anyaghoz, amelyet az információszolgáltatók, nevezetesen a Sun, az IBM és az Oracle nyújtott be közvetlenül az ügygondnoknak és az OTR-nek. Bár ezeket a dokumentumokat a Bizottság dokumentációja nem tartalmazta a Microsoft kérelme keletkezésének idején, az érintett bizottsági szolgálatok beleegyeztek, hogy az ügygondnoktól megkérjék ezt a levelezést (miután az OTR tájékoztatta a Bizottságot, hogy harmadik felekkel nem történt írásbeli információcsere). Néhány dokumentumtól eltekintve, amelyeket bizalmasnak és az ügyhöz nem kapcsolódónak tekintettek, a Microsoft megkapta ezeket az adatokat.
2006. március 22-i levelében a Microsoft hozzáférést kért olyan válaszokhoz, amelyeket a Bizottság szolgálatai a 18. cikk szerinti információkérésre kaptak válaszul harmadik vállalatoktól. Biztosítottam a hozzáférést, amint a harmadik felek bizalmas kezelésre vonatkozó kérelmét megvizsgálták. Ugyanabban a levélben a Microsoft hozzáférést kért a Bizottság és annak új szakértője, a TAEUS közötti levelezéshez. Mivel ezt a levelezést belső levelezésnek tekintettem, nem egyeztem bele a Microsoft kérésébe. Ugyanakkor ellenőriztem, hogy a levelezés részletei nem voltak-e elengedhetetlenek a TAEUS által készített jelentések műszaki pontosságának ellenőrzéséhez, vagy az alkalmazott módszertan megértéséhez. A Microsoft azt is feltételezte, hogy további levelezés zajlott a bizottsági szolgálatok és az érdekelt harmadik felek között. Tájékoztattam a Microsoftot, hogy ez nem így van.
2006. május 23-i levelében a Microsoft hozzáférést kért az egyfelől a Bizottság, másfelől az ügygondnok, illetve a TAEUS közötti levelezéshez és hozzáférést kért a Bizottság és a harmadik felek közti közlések naprakész jegyzékéhez, valamint e közlések nem bizalmas változatának másolataihoz.
2006. június 2-i válaszomban újra megerősítettem álláspontomat, hogy a Microsoft nem jogosult egyfelől a Bizottság, másfelől az ügygondnok és a TAEUS közötti belső levelezéshez való hozzáféréshez. Ugyanakkor alaposan megvizsgáltam, hogy a levelezés nem tartalmaz-e olyan információkat, amelyek elengedhetetlenek a Microsoft védelméhez. Továbbá biztosítottam, hogy a Microsoft megkapja a Bizottság és a harmadik felek közti közlések naprakész jegyzékét azoknak a közléseknek a teljes másolatával együtt, amelyek nem voltak bizalmas jellegűek, de kapcsolódtak a Microsoft ellen ezen eljárásokban emelt kifogásokhoz.
A szóbeli meghallgatás
2006. február 15-i beadványában a Microsoft nyilvános szóbeli meghallgatást kért. 2006. február 23-i levelemben rámutattam, hogy a 773/2004/EK rendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében a szóbeli meghallgatások nem lehetnek nyilvánosak. Mivel ez a rendelkezés nemcsak a Microsoft érdekeit szolgálta, hanem a meghallgatás más résztvevői, valamint az eljárás érdekeit is (többek között a vita higgadtságának fenntartását), azt az álláspontot képviseltem, hogy a Microsoft kérése nem teszi lehetővé számomra, hogy eltérjek attól a régóta fennálló szabálytól, amely az elmúlt 40 év során biztosította, hogy a szóbeli meghallgatások konstruktív és produktív légkörben mehessenek végbe.
Mivel elutasítottam a Microsoft halasztási kérelmét, a szóbeli meghallgatásra 2006. március 30-án és 31-én került sor.
A Microsofton kívül kilenc érdekelt harmadik fél vett részt a meghallgatáson és tartott előadást.
Nem alkalmaztak megszorításokat a Microsofttal szemben a szóbeli meghallgatáson általa előterjeszteni kívánt anyagok terjedelmét illetően. Azonkívül, gyakorlatilag megkapták a teljes kívánt felszólalási időt. Az érintett harmadik felek nagy száma miatt némelyiknek csökkentenie kellett eredeti felszólalási idő-kérelmét. Összességében egyensúly volt a Microsoft és a harmadik felek között A Microsoft a meghallgatás végső szakaszában válaszolhatott a harmadik felek észrevételeire.
A szóbeli meghallgatást alapjában véve a Microsoft által 2005. december 26-án biztosított információk (a műszaki dokumentáció harmadik változata) alapján tartották meg. Ugyanakkor nem avatkoztam közbe, amikor a Microsoft műszaki dokumentációjának negyedik, 2006. január 30-án benyújtott változata került szóba, mivel ez volt a Bizottság 2006. március 10-i tényállást közlő leveléhez csatolt TAEUS jelentés tárgya.
A végső határozattervezetet
Véleményem szerint a végső határozattervezet nem tartalmaz olyan jogi elemeket, amelyeket ne tettek volna közzé a kifogásközlésben, sem olyan tényeket, amelyek a kifogásközlésben vagy a tényállást közlő levélben nem tettek közzé.
A fentiek alapján megállapítom, hogy ebben az ügyben tiszteletben tartották a Microsoft és a harmadik felek meghallgatáshoz való jogát.
Brüsszel, 2006. július 3.
Karen WILLIAMS
(1) A végleges határozat rendelkező része 5. cikkének szövege a következő:
„A 2. cikk a) pontjában említett visszaélésre vonatkozóan:
a) |
A Microsoft – a határozatról való értesítéstől számított 120 napos határidőn belül – elérhetővé teszi az együttes működtetéshez szükséges információt minden olyan vállalkozás számára, amelynek érdeke a Microsoft termékeivel versenyben álló termékek fejlesztése és terjesztése a munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszerek piacán, valamint ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett engedélyezi ezen információ használatát e vállalkozások számára a Microsoft termékeivel versenyben álló termékek fejlesztése és terjesztése céljára a munkacsoportszerverekre készült operációs rendszerek piacán. |
b) |
A Microsoft biztosítja a nyilvánosságra hozott együttes működtetéshez szükséges információ állandó és megfelelő időben történő frissítését. |
c) |
A Microsoft – a határozatról való értesítéstől számított 120 napos határidőn belül – létrehoz egy értékelési mechanizmust, amely lehetővé teszi az érdekelt vállalkozások számára, hogy hatékonyan tudjanak tájékozódni az együttes működtetéshez szükséges információ használatának alkalmazási köréről és feltételeiről; a Microsoft ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltéteket szabhat annak biztosítása végett, hogy e hozzáférés csak értékelés céljából váljon elérhetővé;” […]. |
(2) Vö: a határozat 7. cikkével és az ügygondnokról szóló határozat 3. cikkével.
(3) Az Elsőfokú Bíróságnak a T-191/98, és a T-212/98 – T-214/98 sz. Atlantic Container Line egyesített ügyekben 2003. szeptember 30-án hozott ítélete, (115) bekezdés.
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/9 |
Vélemény a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. július 10-én tartott 412. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről
(2008/C 138/06)
1. |
A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a kényszerítő bírság végleges összegét a meg nem felelés minden egyes napjára vonatkozóan 1,5 millió EUR kell megállapítani, a határozat 24. cikkének (1) bekezdése által meghatározott értékeken belül (legfeljebb 2 millió EUR naponta), ami összesen 280,5 millió EUR összeget eredményez. |
2. |
A tanácsadó bizottság javasolja, hogy ezt a véleményt tegyék közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/10 |
A Bizottság határozatának összefoglalója
(2006. július 12.)
a Microsoft Corporation vállalkozásra a C(2005) 4420 végleges határozattal kiszabott kényszerítő bírság végleges összegének meghatározásáról, illetve az említett határozatban szereplő kényszerítő bírság összegének módosításáról
(COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügy)
(az értesítés a C(2006) 3143 számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(2008/C 138/07)
2006. július 12-én a Bizottság elfogadta a Microsoft Corporation-re a C(2005) 4420 végleges határozattal kiszabott kényszerítő bírság összegét meghatározó, illetve az említett határozatot a kényszerítő bírság összege tekintetében módosító határozatát. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 30. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság ezúton teszi közzé a felek neveit és a határozat lényegi tartalmát, valamint a kiszabott büntetéseket, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkainak védelmére vonatkozó jogos érdeket. A határozat teljes szövegének nem bizalmas változata, valamint a 2005. november 10-i C(2005) 4420 határozat szövege az ügy hiteles nyelvein és a Bizottság munkanyelvein a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, a következő címen található meg:
http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html
1. AZ ÜGY ÖSSZEFOGLALÁSA
1.1. Az ügy háttere
1. |
2004. március 24-én a Bizottság az EK-Szerződés 82. cikke szerinti eljárás során elfogadott egy határozatot (COMP/C-3/37.792 ügy), amelynek címzettje a Microsoft volt. Ebben a határozatban (a továbbiakban: határozat) a Bizottság többek között úgy találta, hogy a Microsoft megsértette az EK-Szerződés 82. cikkét (a továbbiakban: 82. cikk), és az EGT-megállapodás 54. cikkét, amikor 1998. októberétől az említett határozat napjáig a munkacsoport-szerverekhez készült operációs rendszer termékek forgalmazóitól megtagadta az együttes működtetéshez szükséges (interoperabilitásra vonatkozó) információ (2) megadását, amelynek segítségével azok képesek lennének ilyen termékek fejlesztésére és terjesztésére. |
2. |
A határozat operatív része 5. cikkének a) pontja a következőket tartalmazza: „A Microsoft Corporation e határozatról való értesítéstől számított 120 napos határidőn belül elérhetővé teszi az interoperabilitáshoz szükséges információt minden olyan vállalkozás számára, amelynek érdeke a Microsoft termékeivel versenyben álló termékek fejlesztése és terjesztése a munkacsoport-szerverekhez készült operációs rendszerek piacán, valamint ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett engedélyezi ezen információ használatát e vállalkozások számára a saját termékeivel versenyben álló termékek fejlesztése és terjesztése céljára a munkacsoport-szerverekre készült operációs rendszerek piacán”. |
3. |
A Microsoftnak a határozat elleni ideiglenes intézkedésekre vonatkozó kérelmét az Elsőfokú Bíróság elnökének 2004. december 22-i utasítására elutasították (T-201/04 R). |
4. |
Figyelemmel a határozat előírásainak Microsoft általi folyamatos megszegésére, több mint egy évvel a határozat elfogadása után, 2005. november 10-én a Bizottság elfogadta az 1/2003/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdése szerinti kényszerítő bírságot a Microsoftnak előíró határozatát (a továbbiakban: a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat. A határozat 24. cikkének (1) bekezdése a következőket tartalmazza: „A Microsoft Corporation biztosítja azt, hogy 2005. december 15-ig teljes mértékben megfelel a Bizottság 2004. március 24-i C(2004) 900 határozata 5. cikkének a) és c) pontjaiban meghatározott kötelezettségeknek. A kötelezettségbetartás hiányában az említett naptól kezdődően napi 2 millió EUR összegű kényszerítő bírság szabható ki a Microsoft Corporation-re”. |
1.2. A felügyelő ügygondnok kijelölése
5. |
Az irányelv 7. cikke ekként rendelkezik: „E határozat közzétételétől számított 30 napon belül a Microsoft Corporation javaslatot nyújt be a Bizottságnak arra vonatkozóan, milyen megfelelő mechanizmus tudja utóbbit abban segíteni, hogy felügyelje a Microsoft Corporation megfelelését az említett határozatnak. A mechanizmus tartalmazza a Microsoft-tól független felügyelő ügygondnok személyét. Amennyiben a Bizottság úgy gondolja, hogy a Microsoft Corporation által javasolt felügyeleti mechanizmus nem megfelelő, fenntartja magának a jogot, hogy határozati úton írjon elő ilyesfajta mechanizmust”. |
6. |
2005. július 28-án a Bizottság a határozat 7. cikke, illetve az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerint határozatot hozott a határozat (a továbbiakban: az ügygondnoki határozat (3)) 7. cikkében szereplő felügyeleti mechanizmus kialakításáról. Az ügygondnoki határozat rendelkezik többek között a felügyelő ügygondnok kijelöléséről. |
7. |
2005. augusztus 12-i levelében a Microsoft négy személyre tett javaslatot a felügyelő ügygondnok megbízatásával kapcsolatban. Miután mind a négy jelöltet meghallgatta, a Bizottság Neil Barrett-et, a Microsoft által javasolt egyik jelöltet választotta felügyelő ügygondnoknak (a továbbiakban: ügygondnok) 2005. október 4-i levelében. |
1.3. Az eljárás menete
8. |
2005. december 21-én a Microsoft által benyújtott műszaki és az interoperabilitásra vonatkozó információt tartalmazó dokumentációról szóló ügygondnoki jelentés alapján a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a Microsoft még nem felelt meg a határozat 5. cikkének a) és c) pontjában meghatározott kötelezettségeknek. Erre vonatkozóan a Bizottság kifogásközlést bocsátott ki, amelyben kijelentette, hogy szándékában állt az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (2) bekezdése szerinti határozatban a Microsoftra a 24. cikk (1) bekezdésében kirótt kényszerítő bírság végleges összegét meghatározni azért, mert a 2005. december 15. és az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (2) bekezdése alapján meghatározott dátum között a Microsoft nem tett eleget a határozat 5. cikkének a) és c) pontja értelmében fennálló kötelezettségének, miszerint az érdekelt vállalkozások rendelkezésére kell bocsátania az interoperábilitásra vonatkozó információt. |
9. |
Határidő-hosszabbítást követően a Microsoft 2006. február 15-én válaszolt a kifogásközlésre. |
10. |
2006. március 10-én a Bizottság levelet intézett a Microsofthoz, amelyhez csatolta az ügygondnok és a Bizottság műszaki szakértőinek a Microsoft által benyújtott műszaki dokumentációra vonatkozó további jelentését, és felkérte a Microsoftot, hogy nyújtsa be erre vonatkozó észrevételeit, amit utóbbi meg is tett 2006. április 14-én. |
11. |
2006. március 30-án és 31-én Brüsszelben szóbeli meghallgatásra került sor. |
12. |
2006. április 11-én a Microsoft benyújtotta a műszaki dokumentáció újabb felülvizsgált változatát, amelynek az interoperabilitásra vonatkozó információt kellett tartalmaznia. |
13. |
2006. május 19-én a Bizottság levelet intézett a Microsofthoz, amelyhez csatolta az ügygondnok és a Bizottság műszaki szakértőinek a Microsoft által benyújtott felülvizsgált műszaki dokumentációra vonatkozó további jelentését, és felkérte a Microsoftot, hogy nyújtsa be erre vonatkozó észrevételeit, amit utóbbi meg is tett 2006. június 9-én. |
1.4. Az érintett vállalkozás és termék
14. |
A Microsoft szoftvergyártó vállalkozás, székhelye Redmond, Washington állam, Egyesült Államok. A 2004. júliusa és 2005. júniusa közötti adóévben, amely a Microsoft utolsó teljes üzleti éve volt, forgalma 39 788 millió USD volt. A Microsoft 55 000 munkavállalót foglalkoztat a világ különböző pontjain. A Microsoft az EGT valamennyi országában jelen van. |
15. |
A jelen eljárásban érintett termékek a határozat 1. cikkének (9) bekezdésében meghatározott munkacsoport-szerverekhez készült operációs rendszerek. |
1.5. A kötelezettségmulasztás természete
16. |
Amint azt a határozat (1003) preambulumbekezdése is kifejtette, a határozat célja „biztosítani, hogy a Microsoft versenytársai kifejleszthessenek olyan termékeket, amelyek az erőfölényben lévő Windows kliens PC operációs rendszerekben eredendően támogatott Windows tartománynév-rendszerével együtt tudnak működni, és ezáltal valós versenyt támaszthatnak a Microsoft munkacsoport-szerverekhez készült operációs rendszereinek”. |
17. |
A Bizottság a Microsoft megfelelését a határozat 5. cikke a) és c) pontjának az alapján értékelte, hogy felmérte a műszaki dokumentáció 2005. decemberében benyújtott változatának teljességét és pontosságát, valamint a Microsoft által 2006. áprilisában benyújtott műszaki dokumentációváltozatok alapján. A Bizottságot e feladatában az ügygondnok, illetve saját szakértői segítették. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Microsoft több mint két évvel a határozat elfogadása után még mindig nem felelt meg a határozatba foglalt nyilvánosságra hozatali rendelkezésnek, mivel nem nyújtotta be az interoperabilitásra vonatkozó információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentációt, ami lehetővé tenné a versenytársaknak, hogy kifejleszthessenek olyan szervereket, amelyek a Microsoft erőfölényben lévő Windows kliens PC operációs rendszerekben eredendően támogatott Windows tartománynév-rendszerével együtt tudnának működni. |
2. A KÉNYSZERÍTŐ BÍRSÁG VÉGLEGES ÖSSZEGE
2.1. A kötelezettségmulasztás tárgyidőszaka
18. |
A határozat csak a 2005. december 16. és a 2006. június 20. közötti időszakra vonatkozik, addig a dátumig, amikor az 1/2003/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdésével összhangban a tanácsadó bizottság tagjainak megküldték a határozattervezet szövegét (a továbbiakban: az érintett/a tárgy- időszak). |
2.2. Az érintett tárgyidőszakra kiszabott kényszerítő bírság összege
19. |
Az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (2) bekezdése szerint abban az esetben, ha az érintett vállalkozás teljesítette a kényszerítő bírság által érvényesíteni kívánt kötelezettséget, a Bizottság a kényszerítő bírság végleges összegét az eredeti határozatban foglalthoz képest alacsonyabb összegben is meghatározhatja. A Bizottság hatáskörébe kell tartozzon az is, hogy meghatározza egy adott ügyben egy adott időszakra a végleges összeget, amemmyiben a vállalkozás az említett időszak végéig nem teljesítette a kényszerítő bírság által érvényesíteni kívánt kötelezettségét. Ha ez nem így lenne, egy vállalkozás elkerülhetné a rá kirótt kényszerítő bírság megfizetését, oly módon, hogy folyamatosan nem felel meg kötelezettségeinek, ami semmissé tenné a 24. cikk rendelkezésének szokásos hatását. |
20. |
A határozat 24. cikkének (1) bekezdésében a Bizottság napi 2 millió EUR összegű kényszerítő bírságot szabott ki. A Bizottság az összeg megállapításakor figyelembe vette, hogy megfelelően magas kényszerítő bírságot kell kiszabni annak érdekében, hogy biztosítsa, a Microsoft teljesíteni fogja a határozatban foglaltakat, valamint azt is, milyen mértékben csökkentette a Microsoft kötelezettségeket be nem tartó magatartása a jogorvoslat hatását. Bár a kifogásközlés a Microsoft általi kötelezettségmulasztásnak csupán egyik aspektusára terjedt ki, azaz arra, hogy nem nyújtotta be az interoperabilitásra vonatkozó információt tartalmazó műszaki dokumentáció teljes és pontos változatát, nyilvánvalóvá tette, hogy a kényszerítő bírság összegének tükröznie kellene annak mértékét, hogy a Microsoft jogsértő magatartásának ez az aspektusa mennyiben csökkentette a jogorvoslat hatását. |
21. |
E tekintetben figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy a határozatban előírt kötelezettségek folyamatos megszegése a Microsoft által, illetve az, hogy nem szüntette be a Szerződés 82. cikkének és az EGT-megállapodás 54. cikkének súlyos megsértését (4) (5), kapcsolódik ahhoz, hogy tovább növeli a határozatban ismertetett munkacsoport-szerverekhez készült operációs rendszerek piacán a valós verseny kiiktatásának veszélyét (6). Szükséges a kényszerítő bírságok összegét olyan mérték szerint meghatározni, amely ösztönözné az 1/2003/EK rendelet 7. cikke értelmében hozott határozatban szereplő kötelezettségek betartását azáltal, hogy így a vállalat szempontjából gazdaságilag ésszerűbb választásnak minősül betartani a határozatot, mint vállalni a kötelezettségmulasztás következményeit. Hasonlóképp a Bizottság figyelembe kell vegye azt is, hogy a kényszerítő bírság összegének, amely arányos és elégséges mértékű kell legyen, olyan vállalkozásra kell kényszerítő hatást gyakoroljon, mint a kifejezetten jelentős méretű és fontos pénzügyi erőforrásokkal rendelkező Microsoft. |
22. |
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tárgyidőszak során a műszaki dokumentáció oly mértékben volt hiányos és pontatlan, hogy az érdekelt vállalkozások számára nem biztosított megfelelő alapot olyan munkacsoport-szerverekhez készülő operációs rendszerek kifejlesztésének megkezdéséhez, amelyek együtt tudnának működni a Microsoft termékeivel, ahogy azt a határozat előirányozta. Éppen ezért megállapítható, hogy a tárgyidőszak során a határozat 5. cikkének a) és c) pontját teljesen vagy legalább nagyrészt figyelmen kívül hagyták, tekintet nélkül arra, hogy a Microsoft által felszámított fizetség a benyújtott információhoz képest indokoltnak tekinthető-e vagy sem. A fentieket figyelembe véve a Bizottság teljes joggal szabna ki egyedül az e határozat által megállapított kötelezettségmulasztás miatt a kényszerítő bírság végleges összegének a tárgyidőszak minden egyes napja után fizetendő 2 millió EUR-t. |
23. |
Lehetséges ugyanakkor az is, hogy a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Microsoft nem teljesítette a határozat 5. cikkének a) és c) pontjában előírtakat a 2005. december 15. után a benyújtott információért felszámított fizetség indokoltságát tekintve. E szakaszban a végrehajtás hatékonysága érdekében szükséges tehát fenntartani annak lehetőségét, hogy a kötelezettségmulasztásnak ezen aspektusa esetében a kényszerítő bírság összegét a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozatban meghatározott időponttól kezdve számolják. |
24. |
A határozat 5. cikkének a) és c) pontja értelmében az interoperabilitási információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentáció benyújtási kötelezettségének Microsoft általi elmulasztása miatt kiszabható kényszerítő bírság végleges összege ezek fényében a tárgyidőszak minden egyes napja után 1,5 millió EUR. |
2.3. Következtetés
25. |
Az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a Microsoftra a határozat 5. cikkének a) és c) pontja értelmében az interoperabilitási információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentáció benyújtási kötelezettségének elmulasztása miatt kirótt kényszerítő bírság összegét a 2005. december 16. és a 2006. június 20. közötti időszakra 280,5 millió EUR-ban határozták meg. |
3. A KÉNYSZERÍTŐ BÍRSÁG ÖSSZEGÉNEK NÖVELÉSE
26. |
Amenniyben a Microsoft késedelmesen teljesítené a határozat szerinti kötelezettségei betartását, ami tovább növelheti annak veszélyét, hogy a munkacsoport-szerverek operációs rendszereinek piacán, ahol a határozat kiadásának idején a Microsoft már erőfölényben volt, és valószínűsíthető volt, hogy a verseny kiiktatására törekszik, valóban megszünteti a versenyt (a határozat (1070) preambulumbekezdése). A piaci adatok azt jelzik, hogy a Microsoft piaci részesedése továbbra is biztosan nő. Mivel a munkacsoport-szerverek operációs rendszereinek piacát a belépést akadályozó korlátok jellemzik (a határozat (515)–(525) preambulumbekezdése), többek között az egymást erősítő közvetett hálózati hatások miatt (lásd a határozat (653) preambulumbekezdése), a piac szerkezetének ilyen jellegű romlása azt a veszélyt hordozza magában, hogy visszafordíthatatlan folyamattá válik. Ily módon a Microsoft kötelezettségének betartatása még sürgetőbb kényszerként jelenik meg, mint bármikor. |
27. |
A határozat 24. cikkének (1) bekezdését követően, amely napi 2 millió EUR-ban állapította meg a kényszerítő bírság összegét, a Microsoft semmiféle intézkedést nem hozott legalább hét hónapon keresztül. E sürgős és kényszerű helyzet fényében a kényszerítő bírság összegét 2006. július 31-től kezdődően napi 3 millió EUR-ra növelték. Mivel lehetséges, hogy a határozat 5. cikkének a) és c) pontjában szereplő nyilvánosságra hozatali rendelkezés teljesen vagy nagy mértékben elveszítheti hatását vagy azáltal, hogy a Microsoft elmulasztja benyújtani az interoperabilitási információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentációt, vagy azáltal, hogy a Microsoft indokolatlan fizetséget igényel, ez az összeg egyaránt alkalmazandó a Microsoftnak a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozatban előzetesen ismertetett jogsértése mindkét aspektusára. Ebből következik, hogy amennyiben a Microsoft nem teljesíti kötelezettségeit 2006. július 31-ig, a Bizottság dönthet úgy, hogy az ily módon megemelt összegű kényszerítő bírság összegét a jogsértés minden további tárgyidőszaka esetében, akár az egyik, akár a másik, akár mind a két aspektust együttesen tekintve végérvényes hatállyal kiszabhatja. |
(1) HL L 1., 2003.1.4., 1. o. Az 1419/2006/EK rendelettel (HL L 269., 2006.9.28., 1. o.) módosított rendelet.
(2) Az „interoperabilitásra vonatkozó információ” kifejezést a határozat 1. cikkének (1) bekezdésében határozzák meg. Jelentése: „a Windows munkacsoport-szerver operációs rendszerekben működő, illetve a Windows munkacsoport-szerverek által a fájlcseréhez és nyomtatási, valamint csoport- és felhasználó-adminisztrációs szolgáltatásokhoz használt valamennyi protokollhoz szükséges teljeskörű és pontos leírás, beleértve a Windows Domain Controller szolgáltatásokat, az Active Directory szolgáltatásokat és a Group Policy szolgáltatásokat a Windows Windows munkacsoport-szerverek esetében”.
(3) A Bizottság 2005. július 28-i határozata az EK-Szerződés 82. cikke szerinti eljárásról (COMP/C-3/37.792. sz. ügy – Microsoft), C(2005) 2988 végleges.
(4) Lásd a határozat (1068)–(1074) preambulumbekezdéseit.
(5) Ezzel kapcsolatban lásd továbbá a 46/87 és a 227/88. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletet, Hoechst (1989) ECR 2859, (64) bekezdés, ahol a Bíróság a következőkre emlékeztet: „a közösségi jog alá tartozó valamennyi személyre kirótt kötelezettség elismerni, hogy az intézmények által hozott rendelkezések teljes mértékben hatályosak, mindaddig, amíg a Bíróság nem érvényteleníti azokat, illetve elismerni azok végrehajthatóságát, hacsak a Bíróság úgy nem dönt, hogy az említett rendelkezések alkalmazását felfüggeszti […]”.
(6) Lásd a határozat (590)–(692) preambulumbekezdéseit.
TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/15 |
A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/C 138/08)
Támogatás száma |
XR 152/07 |
||||
Tagállam |
Portugália |
||||
Régió |
Madeira |
||||
A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve |
Regime de auxílios fiscais ao investimento em regime contratual na região autónoma da Madeira |
||||
Jogalap |
Decreto Legislativo Regional n.o 17/2006/M, de 23 de Maio Decreto Regulamentar Regional n.o 6/2007/M, de 22 de Agosto |
||||
Az intézkedés típusa |
Támogatási program |
||||
Tervezett éves kiadás |
5,98 millió EUR |
||||
Maximális támogatási intenzitás |
52 % |
||||
A rendelet 4. cikkével összhangban |
|||||
Végrehajtás időpontja |
2007.8.23. |
||||
Időtartam |
2010.12.31. |
||||
Gazdasági ágazat |
Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
||||
A támogatást nyújtó hatóság neve és címe |
|
||||
Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették |
http://www.ideram.pt/BeneficiosFiscaisLegislacao.Zip |
||||
Egyéb információ |
— |
Támogatás száma |
XR 196/07 |
|||
Tagállam |
Portugália |
|||
Régió |
Açores |
|||
A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve |
SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores |
|||
Jogalap |
Decreto Legislativo Regional n.o 19/2007/A, de 23 de Julho Decreto Regulamentar Regional n.o 21/2007/A, de 24 de Outubro Decreto Regulamentar Regional n.o 22/2007/A, de 25 de Outubro Decreto Regulamentar Regional n.o 23/2007/A, de 29 de Outubro Decreto Regulamentar Regional n.o 26/2007/A, de 19 de Novembro |
|||
Az intézkedés típusa |
Támogatási program |
|||
Tervezett éves kiadás |
19 millió EUR |
|||
Maximális támogatási intenzitás |
50 % |
|||
A rendelet 4. cikkével összhangban |
||||
Végrehajtás időpontja |
2007.1.1. |
|||
Időtartam |
2013.12.31. |
|||
Gazdasági ágazat |
Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
|||
A támogatást nyújtó hatóság neve és címe |
|
|||
Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették |
http://www.azores.gov.pt/Portal/pt/entidades/sre-drace/textoTabela/SIDER+2007.htm |
|||
Egyéb információ |
— |
Támogatás száma |
XR 24/08 |
||||||
Tagállam |
Lengyelország |
||||||
Régió |
Kujawsko — Pomorskie |
||||||
A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve |
Uchwała nr XIV/92/07 Rady Miejskiej z dnia 24 października 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji lub tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie gminy Szubin (Dz.Urz. Województwa Kuj–Pom. nr 146, poz. 2501) |
||||||
Jogalap |
Ustawa o podatkach i opłatach lokalnych (tj. Dz.U. z 2006 r. nr 121, poz. 844, zmiana Dz.U. z 2005 r. nr 143, poz. 1199, z 2006 r. nr 220, poz. 1601, nr 225, poz. 1635, nr 245, poz. 1775, nr 249 poz. 1828, nr 251, poz. 1847) oraz Uchwała nr XIV/92/07 Rady Miejskiej z dnia 24 października 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji lub tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie gminy Szubin (Dz.Urz. Województwa Kuj–Pom. nr 146, poz. 2501) |
||||||
Az intézkedés típusa |
Támogatási program |
||||||
Tervezett éves kiadás |
0,85 millió PLN |
||||||
Maximális támogatási intenzitás |
50 % |
||||||
A rendelet 4. cikkével összhangban |
|||||||
Végrehajtás időpontja |
2008.1.1. |
||||||
Időtartam |
2013.12.31. |
||||||
Gazdasági ágazat |
Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
||||||
A támogatást nyújtó hatóság neve és címe |
|
||||||
Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették |
http://www.szubin.pl/bip_download.php?id=3758 |
||||||
Egyéb információ |
— |
Támogatás száma |
XR 54/08 |
|||
Tagállam |
Litvánia |
|||
Régió |
87(3)(a) |
|||
A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve |
Priemonė „LYDERIS LT” |
|||
Jogalap |
2008 m. kovo 17 d. Lietuvos Respublikos ūkio ministro įsakymas Nr. 4-105 „Dėl priemonės „Lyderis LT“ projektų finansavimo sąlygų aprašo patvirtinimo“ |
|||
Az intézkedés típusa |
Támogatási program |
|||
Tervezett éves kiadás |
117 millió LTL |
|||
Maximális támogatási intenzitás |
40 % |
|||
A rendelet 4. cikkével összhangban |
||||
Végrehajtás időpontja |
2008.3.23. |
|||
Időtartam |
2013.12.31. |
|||
Gazdasági ágazat |
Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
|||
A támogatást nyújtó hatóság neve és címe |
|
|||
Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették |
http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=316440 |
|||
Egyéb információ |
— |
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/18 |
Az Északkelet-Atlanti Halászati Egyezmény területén harmadik országhoz tartozó halászhajók által fogott és lefagyasztott hal kirakodására vagy átrakodására engedélyezett kikötők jegyzéke
(2008/C 138/09)
A jegyzék közzététele (1) megfelel a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (2) 36. cikkének.
Tagállam |
Kijelölt kikötők |
Dánia |
Esbjerg Fredericia Hanstholm Hirtshals København Skagen Ålborg Århus |
Németország |
Hamburg Cuxhaven Bremerhaven Sassnitz Rostock |
Spanyolország |
Vigo kikötői területe Marin |
Franciaország |
Boulogne-sur-Mer Brest Douarnenez Concarneau Nantes-St Nazaire |
Írország |
Killybegs (3) |
Lettország |
Riga Liepaja Ventspils |
Litvánia |
Klaipeda |
Hollandia |
Eemshaven Ijmuiden Harlingen Velsen-Noord Vlissingen Scheveningen (3) |
Lengyelország |
Gdynia Świnoujście Szczecin |
Portugália |
Lisszabon kikötője Leixões Aveiro Setúbal Madeira Funchal Azori-szigetek Ponta Delgada, Ilha de S. Miguel Horta, Ilha do Faial Praia da Vitória, Ilha Terceira (3) |
Svédország |
Gothenburg |
Egyesült Királyság |
Grimsby Hull Immingham Peterhead Aberdeen (3) Fraserburgh (3) Lerwick (3) Scrabster (3) Kinlochbervie (3) Lochinver (3) Ullapool (3) |
(1) A jegyzék részletesebb információkat tartalmazó változata a Bizottság és a NEAFC weboldalán hozzáférhető.
(2) HL L 19., 2008.1.23., 1. o.
(3) Nem uniós állat-egészségügyi határállomás.
AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK
EFTA Felügyeleti Hatóság
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/20 |
Az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 64a. pontjában említett jogi aktus (a közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló 2408/92/EGK tanácsi rendelet) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
Új közszolgáltatási kötelezettségek bevezetése a Værøy (helikopter-repülőtér)–Bodø v.v. útvonalon közlekedő menetrendszerű légi járatokra vonatkozóan
(2008/C 138/10)
1. BEVEZETŐ
A közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében Norvégia 2008. augusztus 1-jei hatállyal közszolgáltatási kötelezettségek bevezetéséről határozott az alábbi útvonalon közlekedő menetrendszerű légi járatokra vonatkozóan:
|
Værøy–Bodø v.v |
2. A KÖZSZOLGÁLTATÁSI KÖTELEZETTSÉGEK A VÆRØY–BODØ V.V ÚTVONAL ESETÉBEN A KÖVETKEZŐ ELŐÍRÁSOKAT FOGLALJÁK MAGUKBAN
2.1. Minimális járatgyakoriság, utasférőhely-kapacitás, útvonal és menetrendek
A járatgyakoriságra, az utasférőhely-kapacitásra, az útvonalra és a menetrendre az alábbi követelmények vonatkoznak
— |
Ettől eltérő előírások hiányában a követelmények a teljes év folyamán alkalmazandók. |
— |
Amennyiben az utasférőhely-kapacitásra vonatkozó követelmények alkalmazandók, a biztosított utasférőhelyek számát ki kell igazítani a közlemény A. mellékletében feltüntetett szabályokkal összhangban. |
— |
Figyelembe kell venni a légi járatok utazóközönségének igényeit. |
Járatgyakoriság
— |
Február 1-je – október 31. között: hétfőtől péntekig naponta legalább két menettérti járat üzemeltetése, szombaton és vasárnap egy-egy menettérti járat üzemeltetése. |
— |
November 1-je – január 31. között: hétfőtől péntekig naponta legalább egy menettérti járat üzemeltetése, szombaton és vasárnap egy-egy menettérti járat üzemeltetése. |
— |
Ha Værøy tekintetében műszeres megközelítési eljárás (IFR) került bevezetésre, a hétfőtől péntekig naponta legalább két menettérti járat, illetve szombaton és vasárnap egy-egy menettérti járat üzemeltetésére vonatkozó kötelezettség a teljes év folyamán alkalmazandó. |
Utasférőhely-kapacitás
— |
Február 1-je – október 31. között: mindkét menetirányban hetente legalább 180 utasférőhelyet kell biztosítani. |
— |
November 1-je – január 31. között: mindkét menetirányban hetente legalább 105 utasférőhelyet kell biztosítani. |
— |
Ha Værøy tekintetében műszeres megközelítési eljárás (IFR) került bevezetésre, a mindkét menetirányban hetente legalább 180 utasférőhely biztosítására vonatkozó kötelezettség a teljes év folyamán alkalmazandó. |
— |
Ha a január 1-je – június 30., illetve az augusztus 1-je – november 30. közötti időszakban az utasférőhelyek kihasználtsága meghaladja a rendelkezésre álló utasférőhelyek számának 70 %-át, a légi fuvarozónak a közlemény A. mellékletében feltüntetett szabályokkal összhangban növelnie kell az utasférőhely-kapacitást. |
— |
Ha a január 1-je – június 30., illetve az augusztus 1-je – november 30. közötti időszakban az utasférőhelyek kihasználtsága alacsonyabb a rendelkezésre álló utasférőhelyek számának 35 %-ánál, a légi fuvarozó a közlemény A. mellékletében feltüntetett szabályokkal összhangban csökkentheti az utasférőhely-kapacitást. |
Útvonal
Az előírt járatokat köztes leszállás nélkül kell üzemeltetni.
Menetrend
A hétfő – péntek közötti időszakra előírt járatok vonatkozásában az alábbi követelményt kell kielégíteni (helyi idő szerint):
— |
Február 1-je – február 28/29. között: legalább 3 óra 30 perc időkülönbözet a Bodø repülőterére történő első érkezés, illetve az onnan történő utolsó indulás időpontja között. |
— |
Március 1-je – szeptember 30. között: legalább 5 óra 30 perc időkülönbözet a Bodø repülőterére történő első érkezés, illetve az onnan történő utolsó indulás időpontja között. |
— |
Október 1-je – október 31. között: legalább 5 óra 15 perc időkülönbözet a Bodø repülőterére történő első érkezés, illetve az onnan történő utolsó indulás időpontja között. |
Ha Værøy tekintetében műszeres megközelítési eljárás (IFR) került bevezetésre, a Bodø repülőterére történő első érkezés, illetve az onnan történő utolsó indulás időpontja között legalább 5 óra 30 perc időkülönbözet biztosítására vonatkozó kötelezettség a teljes év folyamán alkalmazandó.
2.2. Légi járművek típusai
A követelmény szerinti légi járatok céljára a lajstromozási okmány alapján legalább 15 utas befogadására alkalmas helikoptereket kell üzemeltetni.
2.3. Műszaki és üzemeltetési feltételek
A fuvarozóknak különös figyelmet kell fordítaniuk a repülőterek műszaki és üzemeltetési feltételeire. További tájékoztatásért, kérjük, vegye fel a kapcsolatot az alábbi hatósággal:
Luftfartstilsynet (Polgári Légiközlekedési Hatóság) |
PO Box 243 |
N-8001 Bodø |
Tel.: (47) 75 58 50 00 |
2.4. Viteldíjak
A 2008. augusztus 1-jén kezdődő üzemeltetési év folyamán az egyszeri utazásra szóló, teljes rugalmasságot biztosító alapviteldíj nem haladhatja meg a következő összeget:
Værøy–Bodø |
634 NOK |
A viteldíjakat minden egyes további üzemeltetési évben a norvég statisztikai hivatal (http://www.ssb.no) által a június 15-én véget érő 12 hónapos időszakra vonatkozóan a tárgyévben kihirdetett fogyasztói árindex mértékéig ki kell igazítani.
A fuvarozó köteles gondoskodni arról, hogy a menetjegyek a fuvarozóhoz tartozó összes értékesítési csatornán keresztül a maximális viteldíjat meg nem haladó áron beszerezhetők legyenek.
A maximális viteldíjat nem haladhatja meg a fuvarozó érdekeltségében működő egyéb vállalkozások által kínált menetjegyek ára sem. A fuvarozó felelőssége, hogy a követelményeket ezen vállalkozások is betartsák.
A maximális viteldíj tartalmaz minden adót, hatósági díjat, illetve a fuvarozó által a menetjegy kiállításakor felszámított egyéb járulékos költséget.
A fuvarozó köteles a belföldi légitársaságok közötti mindenkor hatályos megállapodásokat aláírni, és az ilyen megállapodásokban előírt kedvezményeket alkalmazni.
3. TENDERELJÁRÁS LEFOLYTATÁSA UTÁN ALKALMAZANDÓ TOVÁBBI FELTÉTELEK
A légi útvonalakhoz jutást egy fuvarozóra korlátozó tendereljárás lefolytatása után a következő kiegészítő feltételek alkalmazandók:
Viteldíjak
— |
A csatlakozó légi járatokra/járatokról történő átszállásra jogosító menetjegyeket minden fuvarozó vonatkozásában azonos feltételekkel kell kínálni. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó az ajánlattevő által üzemeltetett csatlakozó járatokra/járatokról történő átszállásra jogosító menetjegyre, az ilyen esetben alkalmazott viteldíj azonban nem haladhatja meg a teljes rugalmasságot biztosító menetjegy árának 40 %-át. |
— |
Ezeken a járatokon törzsutasokat megillető jutalompontok nem szerezhetők és nem vehetők igénybe. |
— |
A szociális kedvezményeket a közlemény B. mellékletében rögzített iránymutatásokkal összhangban kell alkalmazni. |
Átszállási feltételek
— |
Az utasok más légi fuvarozók járatairól/járataira történő átszállásával kapcsolatos feltételeket – beleértve a csatlakozási időt és az átszállásnál történő jegy- és poggyászkezelés feltételeit – a légi fuvarozó köteles részrehajlás és hátrányos megkülönböztetés nélkül meghatározni. |
4. A KORÁBBI KÖZSZOLGÁLTATÁSI KÖTELEZETTSÉGEK HELYETTESÍTÉSE ÉS FELOLDÁSA
E közszolgáltatási kötelezettségek a korábban a HL C 268. számában és a 2004. november 4-i S 54. EGT-kiegészítésben a Værøy–Bodø v.v. útvonalon közlekedő légi járatokra vonatkozóan közzétett kötelezettségek helyébe lépnek.
5. TÁJÉKOZTATÁS
További tájékoztatás a következő címen szerezhető be:
Közlekedési és Hírközlési Minisztérium |
PO Box 8010 Dep. |
N-0030 Oslo |
Tel.: (47) 22 24 83 53 |
Fax: (47) 22 24 56 09 |
A. MELLÉKLET
A SZÁLLÍTÁSI TELJESÍTMÉNY/A RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT UTASFÉRŐHELYEK KIIGAZÍTÁSA – A SZÁLLÍTÁSI TELJESÍTMÉNY KIIGAZÍTÁSÁT SZABÁLYOZÓ ZÁRADÉK
1. A szállítási teljesítmény kiigazítását szabályozó záradék célja
A szállítási teljesítmények módosítását szabályozó záradék azt hivatott biztosítani, hogy az utasférőhely-kapacitás/a rendelkezésre bocsátott utasférőhelyek száma igazodjon a piaci kereslet változásaihoz. Amennyiben az utasok száma jelentős mértékben megnő és meghaladja a mindenkori utasférőhely-kihasználtság (utasterhelési tényező) alább meghatározott százalékos határértékét, az üzemeltető köteles növelni a rendelkezésre bocsátott utasférőhelyek számát. Az utasok számának jelentős mértékű csökkenése esetén az üzemeltetőnek ennek megfelelően lehetősége van a rendelkezésre bocsátott utasférőhelyek számának csökkentésére. A részleteket lásd a 3. pontban.
2. Az utasterhelési tényező mérésének időszakai
Az utasterhelési tényezőt a január 1-je – június 30. és az augusztus 1-je – november 30. közötti időszakban kell figyelemmel kísérni és értékelni, a határnapokat is beleszámítva.
3. A szállítási teljesítmény/a rendelkezésre bocsátott utasférőhely-szám megváltoztatásának feltételei
3.1. A szállítási teljesítmény növelésének feltételei
3.1.1. |
A szállítási teljesítményt/a rendelkezésre bocsátott utasférőhelyek számát abban az esetben kell növelni, ha az átlagos utasterhelési tényező a közszolgáltatási kötelezettségek által lefedett valamennyi útvonalon meghaladja a 70 %-ot. Amennyiben az átlagos utasterhelési tényező ezeken az útvonalakon a 2. pontban említett időszakok bármelyikében meghaladja a 70 %-ot, az üzemeltető köteles ezeken az útvonalakon a szállítási teljesítményt/a rendelkezésre bocsátott utasférőhelyek számát legkésőbb a következő IATA forgalmi idény kezdetétől legalább 10 %-kal növelni. A szállítási teljesítményt/a rendelkezésre bocsátott utasférőhelyek számát legalább olyan mértékben kell növelni, hogy az átlagos utasterhelési tényező ne haladja meg a 70 %-ot. |
3.1.2. |
A szállítási teljesítmény/a rendelkezésre bocsátott utasférőhelyek száma fentiekben említett növelésekor az új szállítási teljesítmény eléréséhez az üzemeltető – ha kedvezőbbnek ítéli meg – használhat az eredeti tenderben meghatározottnál kisebb utasférőhely-kapacitású légi járművet is. |
3.2. A szállítási teljesítmény csökkentésének feltételei
3.2.1. |
A szállítási teljesítményt/a rendelkezésre bocsátott utasférőhelyek számát abban az esetben lehet csökkenteni, ha az átlagos utasterhelési tényező a közszolgáltatási kötelezettségek által lefedett útvonalak egyikén sem haladja meg a 35 %-ot. Amennyiben az átlagos utasterhelési tényező ezeken az útvonalakon a 2. pontban említett időszakok bármelyikében 35 %-nál alacsonyabb, az üzemeltető jogosult ezeken az útvonalakon a fent említett időszakok végét követő első naptól kezdődően a szállítási teljesítményt/a rendelkezésre bocsátott utasférőhelyek számát 25 %-ot meg nem haladó mértékben csökkenteni. |
3.2.2. |
Azokon az útvonalakon, amelyeken a napi járatgyakoriság mindkét irányban több mint két járat indítását jelenti, a szállítási teljesítménynek a 3.2.1. pontban említett csökkentését a járatok számának csökkentésével kell végrehajtani. Ez alól kizárólag az az eset kivétel, ha az üzemeltető a közszolgáltatási kötelezettségekben meghatározott minimális kapacitású légi járműveknél nagyobb utasférőhely-kapacitással rendelkező légi járművet használ. Az üzemeltető ilyen esetben használhat kisebb légi járművet, annak utasférőhely-kapacitása azonban nem lehet alacsonyabb a közszolgáltatási kötelezettségekben meghatározott minimális kapacitásnál. |
3.2.3. |
Azokon az útvonalakon, amelyeken a napi járatgyakoriság mindkét irányban csupán egy vagy két járat indítását jelenti, a rendelkezésre bocsátott utasférőhelyek számának csökkentése csak a közszolgáltatási kötelezettségekben meghatározottnál kisebb utasférőhely-kapacitású légi jármű használatával hajtható végre. |
4. A szállítási teljesítmény megváltoztatásának módja
4.1. |
A törvényben előírt rendelkezések függvényében az üzemeltető által benyújtott menetrendjavaslatok jóváhagyása a Norvég Közlekedési és Hírközlési Minisztérium hatáskörébe tartozik, ideértve a rendelkezésre bocsátott utasférőhely-kapacitás megváltoztatásának jóváhagyását is. Lásd a Norvég Közlekedési és Hírközlési Minisztérium N-3/2005 számú körözvényét a pályázati dossziéban. |
4.2. |
Amennyiben a szállítási teljesítményt/a rendelkezésre bocsátott utasférőhelyek számát a 3.2. pontban előírtak szerint csökkenteni kell, új közlekedési programjavaslatot kell eljuttatni az érintett megyei tanácsokhoz, és azoknak elegendő időt kell biztosítani nyilatkozatuk megtételére a változás hatálybalépése előtt. Amennyiben az említett javaslatban foglalt változtatások olyan, a közszolgáltatási kötelezettségekben meghatározott előírásokat sértenek, amelyek nem a repülések számát vagy az utasférőhely-kapacitást érintik, az új közlekedési programjavaslatot a Közlekedési és Hírközlési Minisztériumnak kell elküldeni jóváhagyásra. |
4.3. |
Amennyiben a szállítási teljesítményt a 3.1. pontban előírtak szerint növelni kell, az üzemeltetőnek és az érintett megye (megyék) közigazgatási hatóságainak meg kell állapodniuk az új szállítási teljesítménynek/utasférőhely-számnak megfelelő menetrendről. |
4.4. |
Amennyiben a 3.1. pontban előírtak szerint új szállítási teljesítményt kell alkalmazni, és az üzemeltető, valamint az érintett megye (megyék) közigazgatási hatóságai nem képesek a menetrendekről a 4.3. pontban előírtak szerint megállapodni, az üzemeltető a 4.1. pont szerint kérvényezheti a Norvég Közlekedési és Hírközlési Minisztériumnál az új szállítási teljesítménynek/utasférőhely-számnak megfelelően módosított menetrend jóváhagyását. Ez nem jelenti azt, hogy az üzemeltető jogosult olyan menetrend jóváhagyását kérelmezni, amely nem biztosítja a szállítási teljesítmény szükséges növelését. A minisztérium csak érdemi indokok fennállása esetén hagyhatja jóvá az olyan javaslatokat, amelyek eltérnek a megyei hatóságok által elfogadott javaslatoktól. |
5. A pénzügyi ellentételezés mértékének változatlanul hagyása a szállítási teljesítmény változása esetén
5.1. |
Az üzemeltetőnek nyújtott pénzügyi ellentételezés mértéke a szállítási teljesítménynek a 3.1. pontban előírtak szerinti növelése esetén változatlan marad. |
5.2. |
Az üzemeltetőnek nyújtott pénzügyi ellentételezés mértéke a szállítási teljesítménynek a 3.2. pontban előírtak szerinti csökkentése esetén változatlan marad. |
B. MELLÉKLET
SZOCIÁLIS KEDVEZMÉNYEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
1. |
Azokon az útvonalakon, amelyekre a Norvég Közlekedési és Hírközlési Minisztérium a közszolgáltatási kötelezettségek szerinti légi járatot vásárol, szociális kedvezményre jogosultak a következő személyek:
|
2. |
Az 1. szakaszban említett utasok a maximális viteldíjból 50 %-os kedvezményre jogosultak. |
3. |
E kedvezmény nem alkalmazható abban az esetben, ha a viteldíjat a kormány és/vagy a szociális biztonsági hivatal fizeti. A kedvezményre jogosult személy dönt afelől, hogy szüksége van-e kísérőre. |
4. |
Egy (16. életévét betöltött) felnőtt kíséretében ingyenesen utazhat egy 2 éven aluli gyermek, amennyiben nem foglal el saját ülőhelyet, és az utazás teljes időtartama alatt együtt utazik a felnőtt kísérővel. |
5. |
A jegykibocsátáskor az utast kötelezhetik a következő okmányok bemutatására:
|
MENETRENDSZERŰ LÉGI JÁRATOK A VÆRØY–BODØ V.V. VISZONYLATBAN (NORVÉGIA)
AJÁNLATI FELHÍVÁS
1. Bevezető
Norvégia a Værøy–Bodø v.v. útvonalon közlekedő menetrendszerű légi járatok 2008. augusztus 1-je – 2011. július 31. közötti üzemeltetésére irányuló új pályázati felhívás közzétételéről határozott.
Norvégia úgy határozott, hogy 2008. augusztus 1-jei hatállyal módosítja a Værøy–Bodø v.v. útvonalon közlekedő menetrend szerinti regionális légi járatokra vonatkozó, korábban a közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott közszolgáltatási kötelezettségeket. A módosított kötelezettségeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában (hivatkozási szám és a HL-ben történő közzététel időpontja) és az EGT-kiegészítésben (hivatkozás az EGT-kiegészítésben történő közzétételre) tették közzé.
Amennyiben a pályázatok benyújtásának utolsó napjától számított két hónapon belül (vö. 6. szakasz) egyetlen légi fuvarozó sem nyújt be a Közlekedési és Hírközlési Minisztérium részére arra vonatkozó írásos bizonyítékot, hogy a menetrend szerinti légi járatokat – az e felhívás 2. szakaszában megállapított útvonalon a módosított közszolgáltatási kötelezettségekkel összhangban – 2008. augusztus 1-jén megindítja, a Minisztérium a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d)–h) pontja szerinti tendereljárást fogja alkalmazni, mely szerint 2008. augusztus 1-jétől kezdődően a szolgáltatásnyújtást egyetlen légi fuvarozóra korlátozza. E felhívás célja olyan ajánlatok bekérése, amelyek az ilyen kizárólagos jogok odaítélésének alapját képezik.
Az alábbiakban megtalálhatók a pályázati feltételek legfontosabb részletei. A teljes pályázati felhívás letölthető a:
http://www.regjeringen.no/nb/dep/sd/dok/andre/Anbud.html
honlapról, vagy díjmentesen igényelhető a következő címen:
Közlekedési és Hírközlési Minisztérium |
PO Box 8010 Dep. |
N-0030 Oslo |
Tel.: (47) 22 24 83 53 |
Fax: (47) 22 24 56 09 |
Minden ajánlattevő köteles megismerni a pályázati felhívás teljes tartalmát.
2. A pályázati felhívás körébe tartozó szolgáltatások
A pályázati felhívás a 2008. augusztus 1-je – 2011. július 31. közötti menetrend szerinti légi járatokra vonatkozik, az 1. szakaszban említett közszolgáltatási kötelezettségekkel összhangban. A versenyfelhívás a következő útvonalra és az ahhoz kapcsolódó tenderre terjed ki:
|
Útvonal |
|
Værøy–Bodø v.v. |
A közszolgáltatási kötelezettségekben különleges követelmények alkalmazandók abban az esetben, ha Værøy tekintetében műszeres megközelítési eljárás (IFR) került bevezetésre. A műszeres megközelítési eljárás bevezetése az adott útvonalon november, december és január hónapokban elért szállítási teljesítmény növelésére vonatkozó követelményt vonja magával. Az ajánlattevőnek alternatív árajánlatot kell benyújtania, amely kiterjed egyfelől az ajánlattételi felhívásban megjelölt teljes időszakra, és másfelől – amennyiben Værøy tekintetében műszeres megközelítési eljárás került bevezetésre – minden egyes üzemeltetési évben a szállítási teljesítmény növekedésére. Az ajánlatnak számításokat kell tartalmaznia az ajánlat költségvetéséről mindkét eshetőségre vonatkozóan, a megnövelt szállítási teljesítménnyel és anélkül. Az ajánlati költségvetésnek ismertetnie kell az egyes ajánlatokra vonatkozó kiadások és bevételek elosztását, és mindkét alternatíva tekintetében világosan meg kell határoznia az igényelt ellentételezést.
Abban az esetben, ha a légi fuvarozó 0 (nulla) NOK ellentételezési igényt tartalmazó ajánlatot nyújt be, azt úgy fogják értelmezni, hogy a légi fuvarozó az útvonalat kizárólagos alapon, de a norvég államtól kapott bármilyen ellentételezés nélkül kívánja működtetni.
3. Részvételi feltételek
Az ajánlattételi felhívásban részt vehet a légi fuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelet szerint érvényes működési engedéllyel rendelkező valamennyi légi fuvarozó.
4. A tendereljárás
Az ajánlattételi felhívásra irányadó rendelkezéseket a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d)–i) pontja, valamint a közszolgáltatási kötelezettségekkel kapcsolatos tendereljárásokról szóló, 1994. április 15-i 256. számú norvég rendelet tartalmazza.
A közbeszerzés nyílt tendereljárás keretében zajlik.
A Közlekedési és Hírközlési Minisztérium fenntartja magának a jogot, hogy a későbbiekben újabb tárgyalásokat folytasson, amennyiben az ajánlattételi határidőre csupán egyetlen ajánlat érkezik, illetve, ha csak egyetlen ajánlatot nem utasítanak el. Ezek a tárgyalások a közszolgáltatási kötelezettségekkel összhangban történnek. Emellett a felek nem jogosultak az ilyen tárgyalások keretében az eredeti szerződési feltételeken lényegi módosításokat végrehajtani. Amennyiben a későbbi új tárgyalások nem hoznak elfogadható eredményt, a Közlekedési és Hírközlési Minisztérium fenntartja magának a jogot, hogy a teljes eljárást megszüntesse. Ebben az esetben új feltételeket tartalmazó új ajánlattételi felhívást tehetnek közzé.
Amennyiben a felhívásra nem érkezik ajánlat, a Közlekedési és Hírközlési Minisztérium a közbeszerzést előzetes közzététel nélküli tárgyalásos eljárás útján folytathatja le. Ebben az esetben az eredeti közszolgáltatási kötelezettségeken vagy a szerződés további feltételein lényegi módosítások nem hajthatók végre. A Közlekedési és Hírközlési Minisztérium fenntartja magának a jogot, hogy amennyiben azt az ajánlattételi felhívás eredménye indokolja, az egyes ajánlatokat vagy az ajánlatok összességét elutasítsa.
Az ajánlattevőre nézve ajánlati kötöttség áll fenn a tendereljárás végéig, illetve a szerződés odaítéléséig.
5. Az ajánlat
Az ajánlatnak meg kell felelnie az ajánlati feltételek 5. szakaszában meghatározott követelményeknek, ideértve a közszolgáltatási kötelezettségekben felsorolt követelményeket is.
6. Az ajánlat benyújtása
Az ajánlattételi határidő 2008. július 7., helyi idő szerint 12.00. Az ajánlatnak legkésőbb az ajánlattételi határidő lejártáig meg kell érkeznie a Közlekedési és Hírközlési Minisztérium 1. szakaszban említett címére.
Az ajánlat benyújtható személyesen a Közlekedési és Hírközlési Minisztérium hivatali címén, vagy elküldhető postai úton vagy futárszolgálattal.
A határidő lejárta után beérkező ajánlatokat elutasítják. Az ajánlattételi határidő lejártát követően, de az ajánlatok felbontásának időpontja előtt beérkezett ajánlatokat nem utasítják el, amennyiben egyértelműen bizonyítható, hogy az ajánlatot kellő időben feladták ahhoz, hogy rendes körülmények között a határidő lejárta előtt megérkezzen. A feladást igazoló szelvényt elfogadják a feladás, illetve a feladási időpont igazolásául.
Az ajánlatokat 3 – három – példányban kell benyújtani.
7. A szerződések odaítélése
7.1. |
Alapszabályként a szerződést a legalacsonyabb összegű ellentételezést tartalmazó ajánlatnak ítélik oda. Ez minden útvonal vonatkozásában azt jelenti, hogy a szerződést annak az ajánlatnak ítélik oda, amely a teljes – 2008. augusztus 1-jétől2011. július 31-ig terjedő – szerződési időszakra vonatkozóan a legalacsonyabb szintű ellentételezési igényt tartalmazza. A legalacsonyabb ellentételezési igényt a benyújtott két alternatív árajánlaton alapuló számítási érték segítségével határozzák meg. E számítási érték egyenlő a súlyozott ellentételezési igények összegével. Abban az esetben, ha Værøy tekintetében műszeres megközelítési eljárás került bevezetésre, az ár súlyozása 60 %-os. Ennek hiányában az ár súlyozása 40 %-os. A szerződést annak az ajánlatnak ítélik oda, amely a 2008. augusztus 1-jétől2011. július 31-ig terjedő szerződési időszakra vonatkozóan a legalacsonyabb számítási értéket tartalmazza. |
7.2. |
Amennyiben a szerződés a fentiek szerint nem ítélhető oda, mivel több ajánlat azonos összegű ellentételezési igényt tartalmaz, a szerződést annak az ajánlatnak ítélik oda, amely a teljes szerződési időszakra vonatkozóan a legmagasabb utasférőhely-számot biztosítja. |
8. Szerződési időszak
Az ajánlati szerződés a 2008. augusztus 1-je – 2011. július 31. közötti időszakra érvényes. A szerződés nem szüntethető meg, kivéve a 11. szakaszban olvasható szerződési feltételekben meghatározott eseteket.
9. Pénzügyi ellentételezés
Az ajánlati megállapodásnak megfelelően a szolgáltató jogosult a Közlekedési és Hírközlési Minisztériumtól származó pénzügyi ellentételezésre. Az ellentételezést a három üzemeltetési év mindegyikére, illetve a teljes szerződési időszakra vonatkozóan meg kell határozni.
Az első üzemeltetési év tekintetében az ellentételezés kiigazítása nem lehetséges.
A második és harmadik üzemeltetési évre vonatkozóan az ellenszolgáltatást újraszámítják a működési bevételekkel és kiadásokkal kiigazított ajánlati költségvetés alapján. Ezen kiigazításokat a norvég statisztikai hivatal által kihirdetett, a tárgyév június 15-ét megelőző 12 hónapos időszakra vonatkozó fogyasztói árindex mértékén belül kell elvégezni.
A termelési volumennek a szerződési feltételek 5.1. szakasza (2) bekezdése szerinti felfelé vagy lefelé történő kiigazításából következően az ellentételezés nem változtatható.
Ez annak a függvénye, hogy a Storting (a norvég parlament) az éves költségvetés elfogadásakor a Közlekedési és Hírközlési Minisztérium rendelkezésére bocsássa az ellentételezés fedezéséhez szükséges pénzeszközöket.
A szolgáltatásnyújtásból származó valamennyi bevétel a fuvarozót illeti. Amennyiben a bevételek magasabbak vagy a kiadások alacsonyabbak az ajánlati költségvetésben szereplő számoknál, a fuvarozó a különbséget megtarthatja. Ennek megfelelően a Közlekedési és Hírközlési Minisztérium nem köteles fedezni az ajánlati költségvetéssel kapcsolatos negatív egyenleget.
Valamennyi közszolgáltatási díjat, ideértve a repülési díjat, a fuvarozó fizeti.
Az esetleges kártérítési igények csorbítása nélkül, a pénzügyi ellentételezést a közvetlenül a fuvarozónak felróhatóan törölt járatok teljes számával arányosan csökkenteni kell, amennyiben egy adott üzemeltetési évben az ilyen okokból törölt járatok száma meghaladja a jóváhagyott menetrend szerinti tervezett járatok számának 1,5 %-át.
Ha Værøy tekintetében műszeres megközelítési eljárás (IFR) került bevezetésre (vö. 2. szakasz), az ellentételezést a megnövelt IFR-követelményekre fizetik az adott hónaptól kezdődően.
10. Újratárgyalás
Ha a szerződési időszak alatt jelentős vagy előre nem látott változások állnak be a szerződés alapját képező körülményekben, bármelyik fél kérheti a szerződés felülvizsgálatára irányuló tárgyalást. Az ilyen igényt legkésőbb a változás beálltát követő három hónapon belül kell benyújtani.
A fuvarozó által fizetendő közszolgáltatási díjakban bekövetkező alapvető változások mindig újratárgyalási alapot képeznek.
Amennyiben új törvényi vagy szabályozási követelmények vagy a Polgári Légihatóság által kiadott utasítások miatt valamely használatban lévő repülőteret a fuvarozó által eredetileg feltételezettől eltérő módon kell hasznosítani, a felek megkísérlik a szerződés olyan irányú módosítását, amely lehetővé teszi a fuvarozó számára a szolgáltatásnyújtást a fennmaradó szerződési időszakban. Ha a felek nem tudnak megállapodni, a fuvarozó jogosult a bezárásra vagy felszámolásra vonatkozó szabályok – amennyiben azok alkalmazhatók – szerinti ellentételezésre (11. szakasz).
11. A szerződés megszüntetése szerződésszegés vagy fontos feltételekben bekövetkező, előre nem látott változások miatt
A csődtörvényben meghatározottak alapján a Közlekedési és Hírközlési Minisztérium azonnali hatállyal megszüntetheti a szerződést, amennyiben a fuvarozó fizetésképtelenné válik, csődeljárást kezdeményez, csődbe jut, vagy a közszolgáltatási kötelezettségekhez kapcsolódó tendereljárásokról szóló, 1994. április 15-i 256. sz. norvég rendelet 14. szakaszának (2) bekezdésében említett egyéb helyzet áll elő.
A Közlekedési és Hírközlési Minisztérium azonnali hatállyal megszünteti a szerződést, ha a fuvarozó elveszíti vagy nem tudja megújítani engedélyét.
Ha a fuvarozó vis maior vagy egyéb, általa nem befolyásolható körülmény miatt nem tud eleget tenni szerződésben foglalt kötelezettségeinek a legutolsó hat hónapból több mint négy hónapon át, a szerződést írásos formában, egy hónapos felmondási idő mellett bármely fél megszüntetheti.
Ha a Storting valamely repülőtér bezárása mellett dönt, illetve ha egy repülőteret a Polgári Légihatóság utasítására bezárnak, a felek rendes szerződési kötelezettségei a repülőtér tényleges bezárásának vagy felszámolásának időpontjától szűnnek meg.
Amennyiben az az időtartam, amely a fuvarozónak a repülőtér bezárásáról vagy felszámolásáról szóló legelső értesítése, illetve a tényleges bezárás vagy felszámolás között eltelt, meghaladja az egy évet, a fuvarozó nem jogosult a szerződés megszűnéséből eredő pénzügyi veszteség ellentételezésére. Ha az említett időtartam egy évnél rövidebb, a fuvarozó jogosult azon pénzügyi helyzetének helyreállítására, amelyet akkor ért volna el, ha tevékenységét a bezárásról vagy felszámolásról történő értesítéstől számított egy éven át, illetve – ha ez az időpont korábbi – 2011. július 31-ig folytathatja.
Súlyos szerződésszegés esetén a másik fél a szerződést azonnali hatállyal megszüntetheti.
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/30 |
Felhívás észrevételek benyújtására a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikke (2) bekezdése szerint Time önkormányzatának az 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 és 2/32 sz. timei ingatlanokat érintő ingatlanügyleteivel kapcsolatban
(2008/C 138/11)
A 2007. december 19-i 717/07/COL határozattal, amelynek hiteles nyelvi változata ezen összefoglaló végén található, az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárást kezdeményezett az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint. A norvég hatóságokat a határozat másolatának megküldésével értesítették.
Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezúton felkéri az EFTA-államokat, az EU-tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy e felhívás közzétételétől számított egy hónapon belül juttassák el észrevételeiket a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban az alábbi címre:
EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság) |
Registry (Iktatási Osztály) |
Rue Belliard 35 |
B-1040 Brussels (Brüsszel) |
Az észrevételeket megküldik a norvég hatóságoknak. A megjegyzéseket benyújtó érdekelt fél személyazonosságának bizalmas kezelését írásban, a kérés indokainak megjelölésével kérheti.
ÖSSZEFOGLALÓ
AZ ELJÁRÁS
2007. március 3-án a Hatósághoz panasz érkezett egy helyi szövetségtől az önkormányzat által két külön magánjogi személynek értékesített 1/152, 1/301, 1/630, 4/165 sz. timei ingatlanokkal, valamint a 2/70 sz., korábban az önkormányzat által a labdarúgóklubra átruházott ingatlan (Bryne stadion, mely tartalmazza a 2/32 sz. ingatlant is) magánbefektetőnek történt értékesítésével kapcsolatban.
2007. május 9-én kelt levelében egy magánbefektető panaszt intézett a Hatósághoz a fent említett ingatlanok egyikének, nevezetesen a 4/165 sz. ingatlan Time önkormányzata általi értékesítésével kapcsolatban.
2007. június 19-i levelében a Time pensjonistparti (egy politikai párt) panaszt tett a Forum Jæren AS részére állítólagosan nyújtott kizárólagos jog ellen, mely a Bryne központjában található, új középiskola építésére szánt ingatlan alatti 200 parkolóhelyes mélygarázs építésére irányul (1/125, 2/277, 2/278 és 2/284 sz. ingatlan).
A norvég hatóságokkal folytatott levélváltást követően a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás elindításáról határozott Time önkormányzatának 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 és 2/32 sz. timei ingatlanokat érintő ingatlanügyleteivel kapcsolatban. A Hatóság ezzel ellentétben megállapította, hogy a 1/125, 2/277, 2/278, 2/284 sz. timei ingatlanokhoz kapcsolódó ügyletek nem tartalmaznak állami támogatást.
ÉRTÉKELÉS
A 1/152, 1/301 és 1/630 sz. ingatlanok értékesítése a Grunnsteinen AS számára
A 2007. augusztus 25-i adásvételi megállapodás keretében Time önkormányzata értékesítette a Time központjában, Bryne-ben található 1/152 sz. (1 312 négyzetméter), 1/301 sz. (741 négyzetméter) és 1/630 sz. (1 167 négyzetméter) ingatlanokat a Grunnsteinen AS magánépíttetőnek. Úgy tűnik, hogy az ügylet időpontjában az 1/152 sz. ingatlant 44 férőhelyes parkolóként használták.
A Grunnsteinen nem fizetett semmit az ingatlanokért, de vállalta az 1/152 sz. ingatlanon földalatti parkolóhelyek kiépítését, melyekből 65-öt Time önkormányzatára ruháztak volna át. A hatóságok szerint a parkolóhelyek kiépítésére irányuló kötelezettség helyettesíti az ingatlan megfizetését; vagyis a meglévő 44 felszíni parkolóhelyet 44 új, földalatti parkolóhely váltaná fel, és a pótlólagos 21 parkolóhely értéke megfelelne a két további átruházott ingatlan értékének. Norvégia számításokat nyújtott be, melyek szerint a 21 pótlólagos parkolóhely értéke 2 625 000 NOK, miközben a két további átruházott ingatlan értékét 2 516 400 NOK-ra becsülték. Ezek a számítások az 1/630 sz. ingatlan 600 NOK/négyzetméter ár melletti értékbecslésén, valamint a Skanska építkezési vállalat számításain alapultak, mely utóbbi a mélygarázs férőhelyeinek árát parkolónként 150 000 NOK-ban állapította meg (ÁFA és telek megvásárlásával/bérlésével járó költségek nélkül).
Abban az esetben, amikor köztulajdonban álló telket piaci érték alatt értékesítenek, az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami források bevonását kell feltételezni, valamint a Grunnsteinen részére nyújtott szelektív előnyt. A Hatóság előzetes véleménye szerint ez az eset áll fenn, a következő okokból:
Először is, a vásárló nem fizetett pénzt az ingatlanokért. Ezért, első látásra úgy tűnik, hogy az ügylet tartalmazott támogatást, az ennek ellenkezőjét igazoló meggyőző bizonyíték hiányában.
E tekintetben úgy tűnik, hogy nem tettek eleget a Hatóság telkek és épületek állami hatóságok általi értékesítéséről szóló iránymutatásában meghatározott eljárásoknak, mivel nem került sor ajánlattételi felhívásra és csak az egyik átruházott ingatlan esetében történt értékbecslés. A Hatóság véleménye szerint ez az értékbecslés az iránymutatásban foglalt követelmények tekintetében túl felületes volt.
A norvég hatóságok állítják továbbá, hogy az ügylet ingatlancsere, melynek során a város három ingatlant – ideértve a jelenleg parkolóként használtat – ad át az építtetőnek, és cserébe több mélygarázs-parkolóhelyhez jut. Ez az érvelés előfeltételezi a Hatóságnak benyújtott értékbecslések megbízhatóságát. A fentiek alapján azonban az 1/630 sz. ingatlan értékbecslése több hiányosságot is mutat. Ehhez hasonlóan a jövőbeni mélygarázs-parkolóhelyekre felállított költségbecslést úgy tűnik, hogy kizárólag általános tapasztalatokra alapozták, melynek során nem vették figyelembe az ingatlan jellemzőit és a szóban forgó projektet. Emiatt úgy tűnik, hogy az ügyletre nem piaci feltételek mellett került sor.
Amennyiben ez bizonyítást nyer, a Grunnsteinen piaci helyzete erősödne a versenytársaihoz képest. Továbbá, a telek nem volt hozzáférhető más EGT-államok vásárlói számára. A Hatóság előzetes véleménye szerint az ügylet képes torzítani a versenyt és befolyásolni az EGT-n belüli kereskedelmet.
Úgy tűnik, hogy fennáll az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás esete.
A 4/165 sz. ingatlan értékesítése a Bryne Industripark AS számára
2005. augusztus 31-én Time önkormányzata és a Bryne Industripark AS magánépíttető adásvételi megállapodást kötött a Time Håland részén található 4/165 sz. ingatlanra. Az ingatlan 56 365 négyzetméternyi ipari területet ölel fel, az eladási árat 4,7 millió NOK-ban (vagy megközelítőleg 83 NOK/négyzetméter áron) rögzítették.
Az eladást megelőzően nem került sor sem ajánlattételi kiírásra, sem pedig értékbecslés elvégzésére. Úgy tűnik, hogy az ingatlan árát azon ár alapján számították, amelyért Time önkormányzata 1999-ben megvásárolta, melyhez hozzáadták a tőkeköltségeket, a szabályozással kapcsolatos munkákat és az igazgatási költségeket. 2006. októberében a város azonban úgy döntött, hogy az ipari területek értékesítése a jövőben piaci áron történjen, mivel az addig alkalmazott módszer azt eredményezte, hogy a területeket túl olcsón adták el.
Ezen okokból a Hatóság előzetes véleménye szerint a földterületet piaci érték alatt értékesítették, emellett fel kell tételezni az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami források bevonását, valamint a Bryne Industripark részére nyújtott szelektív előnyt. Amennyiben ez bizonyítást nyer, versenytársaihoz képest erősödne a Bryne Industripark piaci helyzete. Továbbá, a telek nem volt hozzáférhető más EGT-államok vásárlói számára. A Hatóság előzetes véleménye alapján az ügylet képes torzítani a versenyt és befolyásolni az EGT-n belüli kereskedelmet.
Feltételezhető az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállása.
A 2/70 sz. és 2/32. sz. ingatlanok értékesítése a Bryne fotballklubb számára
A 2003. augusztus 8-i megállapodás keretében Time önkormányzata átruházta a Bryne stadionhoz tartozó 2/32 sz. és a 2/70 sz. ingatlanokat, melyek megközelítőleg 53 000 négyzetmétert tesznek ki, a Bryne fotballklubb (Bryne FK) számára, mely másodosztályban (az első osztály alatt) játszó helyi labdarúgó csapat.
Mivel a klub nem fizetett pénzt a földterületért, a Hatóság véleménye szerint állami források bevonását kell feltételezni az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében, valamint a Bryne fotballklubb (Bryne FK) részére nyújtott szelektív előnyt. A norvég hatóságok érvelése szerint a Bryne FK nem tekinthető az EGT-megállapodás értelmében vett vállalkozásnak. A Bryne FK honlapja szerint azonban a klub többek között professzionális játékosokat ad-vesz, szórakoztatást nyújt labdarúgó-mérkőzések formájában, emellett fizetés ellenében hirdetési felületeket kínál. Ezek alapján a klub tevékenységei piaci szolgáltatásoknak minősülnének, melyek emiatt gazdasági természetűek. A Hatóság előzetes véleménye alapján a Bryne FK az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti vállalkozást képez.
Az ügylet erősíti a Bryne Industripark piaci helyzetét versenytársaihoz képest. Továbbá, a telek nem volt hozzáférhető más EGT-államok vásárlói számára. A Hatóság előzetes véleménye alapján az ügylet képes torzítani a versenyt és befolyásolni az EGT-n belüli kereskedelmet.
Feltételezhető az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállása.
ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG
A Hatóság rendelkezésére álló információk nem tartalmaznak arra utaló jelet, hogy rendkívül alacsony életszínvonallal vagy jelentős alulfoglalkoztatottsággal jellemezhető térségek gazdasági fejlesztéséhez, közös európai érdekű projekthez, vagy egyes gazdasági tevékenységek fejlesztésének megkönnyítéséhez nyújtottak volna támogatást. Ezen túlmenően a sportklub számára nyújtott bármilyen támogatás nem szolgálná a kulturális fejlődés célját. Emiatt nem alkalmazható az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a)–c) pontja.
ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK ÉS A JOGELLENES TÁMOGATÁS VISSZAKÖVETELÉSE
A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikke (3) bekezdése „standstill” kötelezettségről rendelkezik. A jegyzőkönyv II. részének 14. cikke szerint nemleges határozat esetében a jogellenesen nyújtott összes támogatás visszakövetelhető a kedvezményezettől.
KÖVETKEZTETÉS
Az előbbi megfontolások fényében a Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás elindításáról határozott a Time önkormányzatának az 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 és 2/32 sz. timei ingatlanokat érintő ingatlanügyleteivel kapcsolatban.
EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION
No 717/07/COL
of 19 December 2007
on the property transactions engaged in by the municipality of Time concerning property numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32, 1/125, 2/277, 2/278, 2/284 in Time
(NORWAY)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY,
HAVING REGARD TO the Agreement on the European Economic Area (1), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
HAVING REGARD TO the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (2), in particular to Article 24 thereof and Article 1(2) and (3) in Part I and Articles 4(4) and 6(1) in Part II of Protocol 3 thereof,
HAVING REGARD TO the Authority's Guidelines (3) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular the Chapter relating to the Sale of Land and Buildings by public authorities,
Whereas:
I. FACTS
1. PROCEDURE
On 3 March 2007, the Authority received a complaint from an association named Aksjonsgruppa ‘Ta vare på trivelige Bryne’ (hereinafter referred to as ‘Aksjonsgruppa’), concerning the sales of property numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165 in Time municipality by the municipal authorities to two different private entities, as well as the sale of title number 2/70 (Bryne stadium which also includes title No 2/32) by Bryne fotballklubb, previously given to the club by the municipality, to a private investor (Event No 414270).
By letter dated 9 May 2007, the private investor Mr Gunnar Oma sent a complaint to the Authority concerning the sale by Time municipality of one of the abovementioned properties, i.e. number 4/165. Mr Oma claimed that the sale had taken place without prior value assessment and without an unconditional tendering procedure (Event No 421805).
By letter dated 25 May 2007 (Event No 1080978), the Authority invited the Norwegian authorities to comment on the complaints and requested additional information. In addition to the property numbers mentioned above, the Authority also asked questions concerning the purchase by Time Municipality of a property to be used for the construction of a new high school (title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284), next to Bryne stadium. The sale had been the subject of articles in the local press which were enclosed with the complaint.
By letter dated 19 June 2007 (received by the Authority on 22 June 2007, Event No 426448), Time pensjonistparti complained about the exclusive right granted to Forum Jæren AS with respect to the development of 200 underground parking spaces at the property in the centre of the Bryne to be used for the construction of a new upper secondary school (title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284) (4). According to the complainant, 180 of the parking spaces were to be used by Forum Jæren.
By letter dated 3 July 2007 (Event No 427879) from the Norwegian Government, received and registered by the Authority on 3 July 2007, Norway replied to the information request.
By letter of 28 July 2007, Aksjonsgruppa submitted comments to the Norwegian authorities' reply, received and registered by the Authority on 30 July 2007 (Event No 437440).
By e-mail dated 7 September 2007 (Event No 439975), Aksjonsgruppa submitted an agreement between Rogaland county municipality and Time municipality regarding the development and use of the property to be used as a new upper secondary school (title numbers 1/125, 2/277, 2/278, and 2/284) (Event No 439974), which included a clause whereby the County Municipality agreed to grant Forum Jæren the right to develop 200 parking spaces under the new secondary school, as well as the exclusive right to use 180 thereof.
By e-mails dated 19 September 2007 (Event Nos 442381, 442382 and 442383), the complainant submitted press reports regarding the land sales. Finally, by e-mail dated 2 October 2007 (Event No 445092), the complainant submitted an audit carried out by external auditors (Deloitte) of Time municipality's sales of land and buildings over the last years (Event No 445091).
By letter of 23 October 2007 (Event No 448109), the Authority invited the Norwegian authorities to comment on the third complaint in the case (from Time Pensjonistparti) and requested additional information with respect to the agreements concerning the construction of a new upper secondary school and the rights conferred on Forum Jæren in that respect.
By letters of 21 and 22 November (Event Nos 453220 and 453452), the Norwegian authorities replied to the Authority's request.
2. DESCRIPTION OF THE TRANSACTIONS
2.1. The sale of title numbers 1/152, 1/301 and 1/630 to Grunnsteinen AS
By a sales agreement dated 25 August 2007, Time municipality sold title numbers 1/152 (1 312 square metres), 1/301 (741 square metres) and 1/630 (1 167 square metres) in the centre of Bryne, the municipal centre of Time municipality, to the private property developer Grunnsteinen AS. Clause 1 of the contract (5) states that the properties, at the time of entering into the contract, were zoned for residential and public road/parking purposes. On title number 1/152, there were 44 municipal parking spaces belonging to Time municipality.
Under Clause 1 of the contract, Grunnsteinen AS undertakes to build underground parking spaces on title number 1/152, of which 65 are to be transferred to Time municipality upon completion (clauses 1 and 5 of the agreement). Grunnsteinen did not pay anything for the property; however, according to the municipal authorities, the obligation to build the parking spaces replaces ordinary payment for the property (6). At present, none of the titles have been transferred to Grunnsteinen AS; however, Clause 7 of the agreement foresees that the titles should be transferred upon completion of the parking spaces, at the latest by the end of 2008. Furthermore, Clause 1 foresees that the underground car park will be registered as a separate title in the land register when re-transferred to Time Municipality.
The initiative to enter into the agreement appears to have been taken by the buyers, and no public bidding round was organised prior to the sale (7). According to the municipal authorities, the payment for title No 1/152 consisted of the 44 parking spaces on the property being compensated for in the underground car park. As for title numbers 1/301 and 1/630, the municipality had commissioned a value assessment of one of the properties, title No 1/630, which the municipality claims were assessed by Eiendomsmegler 1. Only the assessment of title No 1/630, which concluded that the market value was NOK 600 per square metre, has been presented to the Authority (8). However, reservations were expressed with respect to the size of the area, to any encumbrance on the title in the property register and to zoning regulations, as none of these had been checked. The Norwegian authorities have also presented calculations made by the construction firm Skanska Norge AS, showing that the price for a parking space in an underground car park would be approximately NOK 150 000, excluding VAT and costs of buying/renting the land (9). On the basis of these estimates, the Norwegian authorities claim that the market price for title numbers 1/301 and 1/630, based on the value assessment, would be NOK 2 516 400 (10), whereas the value of the additional 21 parking spaces which Grunnsteinen will build for the municipality is estimated to 2 625 000 (11). Thus, the municipality claims that the value of these two properties is fully compensated by Grunnsteinen through the construction of 21 additional parking spaces.
2.2. The sale of title number 4/165 to Bryne Industripark AS
On 31 August 2005, Time Municipality and the private property developer Bryne Industripark AS signed a sales agreement concerning title No 4/165 at Håland in Time (12). The title comprises 56 365 square metres of industrial land, and the sales price was set at NOK 4,7 million (or approximately NOK 83 per square metre). At the time of the signing of the agreement, the area was zoned for industrial purposes but the detailed zoning plan was not adopted due to objections from the public road administration. According to the municipal authorities, the new detailed zoning regulations are expected to be adopted in autumn 2007. The contract contains a claw-back clause (Clause 7) for Time municipality in the event that the property has not been built on or put to use 5 years after the date of taking possession.
At the time of entering into the agreement, the property consisted of undeveloped land. In the memorandum for the municipal council which approved the agreement, the municipal administration states that the conclusion of a development agreement should be a condition for selling the land. However, for the time being, no such agreement has yet been entered into, since detailed zoning regulations for the area have not yet been adopted.
The municipality confirms that no public bidding round was organised prior to the sale, which came about following an initiative from the buyer. However, it claims that the availability of industrial land in the area in question was advertised on its web page in 2003-2004. A value assessment was not carried out prior to the sale. It follows from the administrative memorandum made in relation to the sale that the price charged was based on the price at which Time municipality bought the property in 1999, to which capital costs, regulatory work and administrative costs were added. The price was, thus, established in accordance with the municipality's general principle for the sale of industrial properties, i.e. selling at cost (13).
According to the complainant, the price per square metre for this type of property should be in the range of NOK 400. This is based on a claim that an independent asset valuer assessed the property in January 2007 (14). However, no documentation has been submitted to this effect. In contrast, the municipal authorities claim that other industrial properties were sold, in the same period, for prices ranging between NOK 80 and 115 per square metre in the area, and enclose contracts concerning such properties (15). It also claims that Bryne Industripark, by verbal agreement, sold a major part of the property (50 000 square metres) to Jæren Arena for the purpose of building a new football stadium in March 2007, at a price of NOK 100 per square metre (16). No documentation of the actual price has been provided. Moreover, according to the complainants, the same investors hold financial interests both in Bryne Industripark AS and Jæren Arena, and a possible transaction therefore cannot be assumed to have taken place on normal commercial terms.
2.3. The sale of title numbers 2/70 and 2/32 to Bryne fotballklubb and the subsequent transfer of the property to Forum Jæren AS
By agreement dated 8 August 2003, Time municipality transferred the title to Bryne stadium, title numbers 2/32 and 2/70, an area of approximately 53 000 square metres, to Bryne fotballklubb (Bryne FK) (17). From the background papers from the sale, it appears that the municipality had, in turn, bought the land from the football club for NOK 1 million in 1996. The Authority has no further information on this sale.
Bryne FK is a local football club, currently playing in the so-called ‘Adecco League’ (1st division). In addition to Bryne FK, which is registered in the company register as a non-profit organisation (18), the football club has also set up a limited company, Bryne Fotball AS. The information provided by the Norwegian authorities with respect to the organisational relationship between Bryne FK and Bryne Fotball AS is not very extensive; however, from the annual report of Bryne FK, it appears that the company was created to take care of the club's aim of promotion to the Norwegian Premier League. It also seems that Bryne FK is the main shareholder in the company and paid its debts in 2006. It appears that the sports activities, including those of the elite team aiming for promotion to the Premier League take place within Bryne FK (19).
Before the transfer of the title to the land, the football club had a ground lease agreements with the municipality for its buildings on title numbers 2/70 and 2/32, which included the stadium, a club house and a sports hall (20). Thus, the agreement of 8 August 2003 only concerns ownership of the land, not to the buildings. One building not belonging to Bryne fotballklubb appears to remain on the land, and it was foreseen that the club would take over the municipality's rights under the lease agreement with the owner of the building (21). Under Clause 2 of the agreement, title numbers 2/32 and 2/70 are transferred to Bryne FK without remuneration. It is also provided in the agreement that the municipality covers all costs connected to the transfer of the property, such as parcelling, measuring etc. The titles comprise approximately 53 000 square metres, and it is expressly provided that it shall, primarily, be used for sports purposes.
It follows from Clause 1 of the agreement that the background for the transfer of the titles was that the football club had asked for such transfer due to the fact that it needed to increase its assets in order to comply with requirements laid down by the Norwegian football association for football pitches to be used for matches in Tippeligaen (the Norwegian Premier League). From the background memos, it seems to have been essential that the property may be used as security for debts, and it is mentioned that the provision that it may only be used for sports purposes may somewhat reduce its accounting value.
The complainant claims that, in 2007, Bryne FK plans to sell the stadium to Forum Jæren for NOK 50 million. This appears to have taken place at the same time as the football club bought a property for the construction of a new stadium at Håland from Bryne Industripark AS (a sale referred to above). In reply to the Authority's request for information, the Norwegian authorities have confirmed that a letter of intent has been signed between Bryne FK and Forum Jæren concerning title No 2/70. However, the municipal authorities were unable to produce a copy thereof and the Authority therefore has had no confirmation of either the price mentioned or the possible existence of a binding agreement.
2.4. The purchase by Time municipality of title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284 for the purpose of building a new upper secondary school and the right to underground parking facilities granted to Forum Jæren
On 4 January 2007, Time Municipality and Forum Jæren entered into an agreement (22) whereby Time Municipality bought title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284 in Time, in total approximately 17 990 square metres, for NOK 59,5 million (i.e. NOK 3 307 per square metre). The municipality has confirmed that no value assessment was carried out of the property prior to the conclusion of the contract. It is claimed that the price had been based on Forum Jæren's purchasing costs (23). The contract also stipulates that it is Forum Jæren's responsibility to prepare the land for construction, i.e. to demolish existing buildings and foundations, etc.
In Norway, the county municipalities are responsible for running upper secondary schools (24); however, it is common practice that the land on which the buildings are to be constructed is offered by the municipalities free of charge. As stated in Clause 2 of the agreement, the property is to be used for the construction of a new upper secondary school. On 13 August 2007, the municipality effectively entered into an agreement with Rogaland County Municipality concerning the construction of the upper secondary school (25). Clause 3 of the agreement provides that, on the condition that the county municipality will not need more parking spaces than expected at the time of conclusion of the agreement, the county municipality accepts that Forum Jæren may cover its need for parking spaces in an underground car park comprising 200 spaces in total, to be constructed under the school buildings. The county municipality will be entitled to 10 per cent of the surface of the underground car park.
However, since Forum Jæren has been granted an extension of its deadline for compliance with the zoning requirements for parking spaces (1 parking space per 100 square metres) until 31 December 2008, no agreement has yet been entered into between Forum Jæren and Rogaland County municipality governing Forum Jæren's rights on the property. According to the Norwegian authorities, neither does the agreement between the municipality and the county municipality confer a legally enforceable right on Forum Jæren. The Norwegian authorities underline, in this context, that Forum Jæren did not take part in the negotiations prior to the conclusion of the agreement. Finally, Norway also takes the view that a separate agreement lying down, in detail, the conditions for Forum Jæren's right to use the property for parking purposes would be necessary at a later point (26).
3. COMMENTS BY NORWAY
Norway was invited to comment on the complaints in the Authority's requests for information, and did so in its replies. The replies were drafted by Time municipality and the Government did not provide additional comments.
Concerning the first of the transactions mentioned above, the Norwegian authorities claim, in essence, that the transfer of title numbers 1/152, 1/301 and 1/630 without remuneration does not amount to aid since it should be considered as an exchange of real property. In fact, the municipality's 44 parking spaces above ground will be exchanged for parking spaces in an underground car park. With respect to title No 1/301 and 1/630, it is claimed that, based on the value of these two properties in comparison with the cost estimates of parking spaces in underground car parks in similar projects, the value of the increase in the number of parking spaces (21) which the municipality will get as a result of the deal more than covers the value of the properties transferred. Against this background, the Norwegian authorities take the view that no aid is granted, irrespective of the fact that title No 1/152 was not valued. It is also claimed that, in the event that aid is present, it would be de minimis aid.
As for the sale of title No 4/165 to Bryne Industripark AS, Time municipality claims that, irrespective of the fact that no value assessment was made and that the property in question appears to have a very attractive location, the price per square metre corresponds to the market price. This is due to specific difficulties pertaining to the property: there were, inter alia, objections to the zoning plan, which, therefore, had not yet been adopted, and the property was difficult to exploit efficiently due to the construction prohibition in proximity to the railway. Furthermore, it is claimed that equivalent industrial properties in the municipality were recently sold at prices which, per square metre, roughly correspond to the price paid by Bryne Industripark.
With respect to the sale of Bryne stadium to Bryne FK, the Norwegian authorities argue that the buyer, Bryne FK, is not an undertaking within the meaning of the EEA Agreement, but a non-profit organisation and a sports club. Consequently, the Norwegian authorities take the view that Article 61 EEA does not apply to the transaction regardless of whether or not it confers an economic advantage on the buyer.
With respect to the titles which are to be used for the construction of an upper secondary school and Forum Jæren's right to build parking spaces under the school buildings, Time municipality claims that no legally binding agreement has yet been entered into with Forum Jæren. It was always the municipality's intention that such a right could only be granted on market conditions, but it would now be up to the County Municipality to negotiate an agreement with Forum Jæren governing the conditions for the construction of parking spaces.
II. ASSESSMENT
1. THE PRESENCE OF STATE AID
Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.
It follows from this provision that, for State aid within the meaning of the EEA to be present, the following conditions must be met:
— |
the aid must be granted through State resources, |
— |
the aid must favour certain undertakings or the production of certain goods, i.e. the measure must confer an economic advantage upon the recipient(s), which must be selective, |
— |
the beneficiary must be an undertaking within the meaning of the EEA Agreement, |
— |
the aid must be capable of distorting competition and affect trade between contracting parties. |
Whether these conditions are met must be assessed individually with respect to each of the transactions described above.
1.1. The sale of title numbers 1/152, 1/301 and 1/630 to Grunnsteinen AS
The term ‘State resources’ covers all aid granted from public sources, including municipalities. Aid granted by Time municipality would thus fall within the definition. If public land is sold below market value, State resources are present (27).
In the case at hand, the buyer did not pay any money for the properties. Thus, prima facie, the transaction would seem to involve aid, and it would be for the Norwegian authorities to rebut that presumption.
The Norwegian authorities argue that the buyer did pay a ‘price’ for the properties by taking on the obligation to build an underground car park in which the municipality would be entitled to 65 parking spaces. Thus, what remains to be considered is whether it can established, either in application of the procedures described in the State aid guidelines or by other methods, that the transaction therefore took place on market terms.
The Norwegian authorities have confirmed that the sale of the properties was not announced publicly, but came about following an initiative from Grunnsteinen. Thus, no unconditional bidding procedure (which could, theoretically, have led to a very low, or even no value being paid, given the obligation to provide parking spaces) within the meaning of the Guidelines took place.
Concerning sales without an unconditional bidding procedure, the Guidelines require, for the presence of State aid to be excluded on this basis, that ‘an independent evaluation should be carried out by one or more independent asset valuers prior to the sales negotiations in order to establish the market value on the basis of generally accepted market indicators and valuation standards. The market price thus established is the minimum purchase price that can be agreed without granting State aid’.
In the case at hand, since the payment consists of the construction of 65 underground parking spaces for public use, in order for State aid to be excluded on the basis of the guidelines, a value assessment of the properties would have to be undertaken, and the market price of the parking spaces would have to be established in a reliable manner.
As for the properties sold, it is clear that at least title number 1/152 was not assessed at all. The Norwegian authorities claim that both title numbers 1/301 and 1/630 were valued; however, only the assessment of title number 1/630 has been forwarded to the Authority on request. Thus, the procedure laid down for establishing the market price through independent value assessment cannot, under any circumstances, be considered to have been complied with. Moreover, since the properties were transferred en bloc, a value assessment should cover all three properties taken together. With respect to the title(s) which w(as)(ere) actually valued, the Authority has not been assured that it took place in accordance with the guidelines, which require that the market value should be established on the basis of generally accepted indicators and valuation standards. In the valuation by Eiendomsmegler 1, it is merely stated that the valuation is ‘carried out in accordance with our best judgement and conviction, on the basis of a visit of the property and information provided by the seller’. However, the valuation does neither set out the characteristics of the property which were decisive for the conclusion, nor the method applied, for example one of the methods recommended by the Norwegian Valuers And Surveyours Association (‘Norges Takseringsforbund (NTF)’) for commercial property (28). In the view of the Authority, the valuation carried out by Eiendomsmegler 1 does not give sufficient information for the Authority to ascertain that it was carried out in accordance with generally accepted indicators and valuation standards.
Concerning the value of the parking spaces which the municipality will receive in remuneration for the properties, the Norwegian authorities have enclosed estimates made by the construction firm Skanska Norge AS, arriving at NOK 150 000 per parking space. The Authority also notes that the estimates are subject to the reservation that building costs will vary, depending on a range of factors such as size, location, proximity to roads, lifts, fire security, etc., and also that ‘price will further depend on working methods, timing and market situation’. Although the guidelines on expert evaluation are not directly applicable to the valuation of the future car park, the Authority is not convinced that the evaluation by Skanska was carried out in a reliable manner. In particular, the calculations presented seem to have be carried out exclusively on the basis of experience from other projects and, thus, do not seem to take sufficient account of the characteristics of the specific property in question in order to be suitable for establishing the market price.
Against this background, the presence of aid cannot be excluded on the basis of, or by analogy to, the guidelines.
The Norwegian authorities also seem to argue that the presence of aid can be excluded on other grounds. In particular, they claim that the transaction is in fact an exchange of property, and that the fact that title No 1/152 was not valued is therefore irrelevant. The argument seems to be based on the idea that, since the 44 public parking spaces currently occupying title number 1/152 will be replaced by underground parking spaces, the municipality keeps what it had before entering into the contract. Concerning exploitation of title No 1/152 above ground, this area will now be regulated as a green area and thus will have no independent market value.
It must be assessed whether these arguments are capable of excluding the presence of State aid. In that regard, what remains to be considered is the market value of the property transferred at the time of the conclusion of the contract (29). Thus, the subjective value of the land for the municipality when used as a car park does not establish the market price as long as the land could also be exploited for different purposes. At the time of the contract, this seems to have been the case, and the possibility for alternative (and more profitable) uses must, therefore, be the basis for the calculation of the market price. The Authority takes the view that, even if parts of title number 1/152 might, more than two years later, be zoned as a green area, what must be assessed is what use of the properties (if sold together) potential buyers could expect at the time of the transaction.
Secondly, this argument seems to presuppose that the valuations of the two other titles and the parking spaces are acceptable, so that the value of the parking spaces equals or exceeds the value of the two additional titles. As shown above, the Authority has not found the calculations presented to it convincing.
Against this background, the Authority has serious doubts that the ‘price’ paid for the property reflected its market value.
Firstly, the measures must confer on Grunnsteinen AS advantages that relieve it of a financial burden that it would normally have to cover from its budget (in this case, any additional price payable for the land in question). Secondly, the measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.
If, and to the extent that, the price paid for the properties does not reflect their market value, Grunnsteinen obtains an advantage in the form of a lower purchase price which it would normally have to pay out of its own budget. Equally, the measure would be selective since it only benefits the buyer.
Under settled case law, the mere fact that an aid strengthens a firm's position compared with that of other firms competing in intra-EEA trade, is enough to conclude that the measure is likely to affect trade between the contracting parties and distort competition between undertakings established in other EEA States (30). If, and to the extent that, the transaction confers an economic advantage on Grunnsteinen, its position is strengthened in comparison with that of its competitors. Since the property in question appears to be centrally located commercial land which is, consequently, attractive, it might be of interest not only to Norwegian firms, to the effect that firms established in other EEA States may have been affected by the transaction. Moreover, the Norwegian buyers might be professional property investors who are active in Norway and other EEA States alike. Thus, it appears that the transaction may threaten to distort competition and affect trade within the EEA.
The Authority considers it possible that the economic advantage conferred on Grunnsteinen through the transaction could be de minimis (i.e. EUR 100 000 over a three-year period at the material time (31)) and as such not distort competition and affect trade within the EEA. However, in the absence of reliable value assessments, the Authority cannot establish with certainty that such is the case.
1.2. The sale of title number 4/165 to Bryne Industripark AS
As described above, the land in question consists of more than 56 000 square metres of industrial land outside Bryne. No value assessment was carried out prior to the sale. The municipality states that the land was offered on its web page for some time, but it is unable to retrieve the announcement from its system, and the Authority therefore cannot verify its content. In any event, it is doubtful that a notice on a web page would qualify as a sufficiently well publicised offer within the meaning of the Guidelines. Against this background, the procedures described in the Authority's State aid Guidelines on the sale of land and buildings do not seem to have been followed and the presumption that aid is not present therefore does not apply.
The municipality has explained that property was sold at cost, i.e. at a price calculated by adding regulatory and administrative costs, capital costs and fees to the price for which the property was bought in 1999. As a preliminary point, the Authority notes that sales of public land at cost cannot exclude the presence of State aid, as this price calculation method does not take sufficient account of all the various factors which may influence a property's market value, in particular the supply and demand on the market at the time of the sale (32). Moreover, in this case, there seems to have been no adjustment for inflation.
In the case at hand, sales at cost was the general policy of the municipality at the time. However, by decision of 18 October 2006 (33), the municipality decided that land at Bryne, including Håland, should for the future be sold at market price. In the background memo for the decision, the municipality stated that industrial land at Bryne had become scarce and that land at Håland would be ‘cheap if we sell at cost’. The memo also states that one of the reasons for the transition to the market price principle was to ensure that ‘[i]ndustries which require large areas but are not labour intensive will find the land too expensive and establish themselves elsewhere’. Thus, it seems to have been expected that the market price would be higher than the cost price which was applied in the sale to Bryne Industripark.
The Norwegian authorities have argued that the price is comparable to the sales price of similar land sold in the area in the same period (34). The Authority accepts that such comparisons might give an indication of the appropriate price for the land (35). However, the Authority has doubts as to the relevance of the prices presented as it has not been presented with facts which demonstrate that the land plots in question are sufficiently comparable to the land sold to Bryne Industripark. All areas in question are, inter alia, considerably smaller than title No 4/165 and the Norwegian authorities have not provided details of their location showing that they are as attractive as title No 4/165. Moreover, all the properties referred to are stated to be unregulated in the sales contracts. By contrast, at the time of the sale, a zoning plan for the area sold to Bryne Industripark had been adopted on 5 June 2004. The Norwegian authorities state that objections from the Public Roads Administration seemed to make adjustments necessary. It is unclear to the Authority whether these objections were received before or after the sale to Bryne Industripark. In any event, the agreement refers to the detailed zoning plan adopted in 2004 and the property, therefore, does not seem to have been sold as unregulated. The relevance of comparing the land to areas which were unregulated can thus be questioned (36).
Against this background, the Authority has serious doubts that the cost price at which title No 4/165 in Time was sold corresponded to the property's market value at the time of the sale.
If, and to the extent that, the price paid for the title No 4/165 does not reflect its market value, Bryne Industripark obtains an advantage in the form of a lower purchase price, thus avoiding costs which it would normally have to pay out of its own budget. Equally, the measure would be selective since it only benefits the buyer.
As set out above, the mere fact that an aid strengthens a firm's position compared with that of other firms, which are competitors in EEA trade, is enough to conclude that competition is distorted and intra-EEA trade is affected. If, and to the extent that, Bryne Industripark bought the land below market price, its position is strengthened compared with that of its competitors. In the case at hand, the property in question appears to be industrial land of potential interest to a variety of activities. Accordingly, it may well be of interest not only to Norwegian firms. Moreover, the Norwegian buyers might be professional property investors who are active both in Norway and other EEA States.
Thus, the transaction may threaten to distort competition and affect trade within the EEA.
1.3. The sale of title numbers 2/70 and 2/32 to Bryne FK
As described above, the stadium was transferred to Bryne football club in 2003 for NOK 0. At the time, Bryne FK had two lease agreements with the municipality on title numbers 2/70 and 2/32, concerning, respectively, a grandstand for football and a clubhouse, and a sports hall (37). Furthermore, a company called Stadion Trim & Bowling AS had a lease contract for a sports building for 99 years from 1997. It also appears that Bryne Friidrettsklubb (Bryne Athletics) had certain rights of use to the stadium prior to the transfer of the ground to Bryne FK, and that these rights had to be waived before the transfer could be implemented.
The existence of long term lease agreements and special rights of use may lead to the value of the land being reduced if sold to a third party. However, it is implausible that the property would have no market value at all, inter alia because such special rights might be waived at a later stage. This would seem to be demonstrated by recent events: In fact, the sports club has now decided to move its stadium and, thus, to sell the property in question. Norwegian authorities have confirmed that no value assessment was carried out of the property prior to the sale.
Against this background, the Authority has strong doubts that the property was transferred at market price and, thus, that no State resources were involved.
If the presence of State resources were to be proven, the transaction must be held to confer an advantage on Bryne FK. The measure would, thus, be selective within the meaning of Article 61(1) EEA.
The Norwegian authorities have claimed that Bryne FK does not constitute an undertaking within the meaning of the EEA Agreement because it is a sports club and a private consumer-oriented organisation with no profit-making purposes. According to the Norwegian Government, the club is not active in commercial activities. To substantiate its position, the Norwegian authorities have enclosed the club's annual report, focussing on its activities for adolescents and children.
As a starting point, the Authority notes that the concept of an undertaking encompasses every entity engaged in an economic activity (38). Any activity consisting in offering goods and services on a given market is an economic activity (39). Therefore, it is not decisive that the football club is not organised as a limited company or that it is registered as a non-profit organisation in the company register. The Court of Justice of the European Communities has held that where a sporting activity takes the form of gainful employment or the provision of services for remuneration, which is true of the activities of semi-professional or professional sportsmen, it constitutes an economic activity for the purposes of Community law. Therefore, it is subject, inter alia, to the rules on competition (40).
Bryne FK currently plays in the so-called Adecco league, i.e. the 1st division in Norwegian football (i.e. the division below the Premier League). From Bryne FK's homepage, it appears that the club is, inter alia, active in selling and buying professional players (41), providing entertainment in the form of football matches and in offering advertising space in return for payment (42). In light of the practice of the European Commission, such activities would seem to qualify as the provision of services on a market and therefore to be economic in nature (43). The club's annual accounts, forwarded by the Norwegian authorities, show that it had an annual turnover in the range of NOK 28 million in 2006, of which approximately 11,6 million was generated through sponsorship. Other major sources of revenue include income from matches, non-sports activities, rent income/public contributions and miscellaneous revenues. In addition, about NOK 400 000 stemmed from membership fees. In the view of the Authority, all these items, with the possible exception of a part of the membership fees, seem to have been generated through economic activity.
In light of the above, the Authority takes the preliminary view that Bryne FK must be held to be an undertaking for the purposes of the State aid rules of the EEA Agreement.
Provided that it is established that Bryne FK got the property without paying the market price, it receives an advantage which strengthens its position compared with that of its competitors, thus threatening to distort competition. As demonstrated above, Bryne FK's commercial activities appear to include, inter alia, the selling and buying of players from clubs in other EEA States, the offering of advertising space and the provision of entertainment in the form of football matches. In doing so, the club competes with undertakings established in other EEA States. Insofar as the measure is deemed to distort competition, it will, therefore, also be capable of affecting trade between the Contracting Parties.
1.4. The purchase by Time municipality of title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284 for the purpose of building a new upper secondary school and the right to underground parking facilities granted to Forum Jæren
With respect to the right to build parking spaces under title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284, allegedly granted to Forum Jæren by Time Municipality, it appears to the Authority that Forum Jæren has not yet obtained a legally enforceable right of use of the property. As long as the contractual conditions governing Forum Jæren's future right of use, and thus the commercial balance of the contract, have not yet been determined, it is not possible to assess whether a potential future agreement would involve the granting of State aid. Thus, even if the possible future granting of such a right were to constitute State aid, the aid has not yet been put into effect. As the Authority only has the power to assess aid which has already been put into effect (44) or plans to grant aid notified to it by the national authorities (45), it cannot, at this stage, take a decision on the possible aid involved in granting Forum Jæren the right to construct parking spaces under the foreseen school buildings. Thus, the Authority finds that no State aid has been granted at this stage.
This finding does not preclude the Authority from adopting a decision if, at a later stage, a measure possibly involving aid should be put into effect or notified to the Authority pursuant to Article 1 of Section I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
2. PROCEDURAL REQUIREMENTS
Pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (…). The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.
Title number 4/165 and title numbers 2/70 and 2/32 have been sold under legally binding sales contracts and the titles have been transferred in the land register. The measures must therefore be deemed to have been put into effect.
As for the sale of title numbers 1/152, 1/301 and 1/630 to Grunnsteinen, the titles have not yet been transferred in the land register. However, a legally binding contract has been entered into, from which the municipal authorities cannot withdraw without incurring financial consequences. Thus, no further formal measures are required for the buyer to receive the economic benefit of the transaction, and it must therefore be deemed to have been put into effect.
These transactions have not been notified to the Authority. To the extent that these transactions involve State aid, it can be concluded that the Norwegian Government has not respected its obligations pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
3. COMPATIBILITY OF THE AID
The Norwegian authorities have argued that the transactions do not contain aid, and have not put forward arguments concerning compatibility. However, after assessing the likelihood that State aid may be involved in the transactions described above, it has to be considered whether any aid involved in the transactions could be compatible with the EEA Agreement under Article 61(3)(a)-(c) EEA.
In the case of the sale of title numbers 1/152, 1/301 and 1/630 to Grunnsteinen, the information available to the Authority does not seem to indicate that any aid was granted to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment, to promote a project of common European interest or to facilitate the development of certain economic activities. Moreover, any aid granted to the sports club would not seem to promote cultural development. Against that background, Article 61(3)(a)-(c) appears to be inapplicable.
For the same reasons, any possible aid involved in the sale of title number 4/165 to Bryne Industripark and the sale of title numbers 2/70 and 2/32 to Bryne FK does not seem to be compatible with the functioning of the EEA Agreement by virtue of Article 61(3)(a)-(c).
4. CONCLUSION
Based on the information available to the Authority, including the information submitted by the Norwegian Government, the Authority cannot exclude that the sales of title numbers 1/152, 1/301, 1/630 (to Grunnsteinen AS), 4/165 (to Bryne Industripark AS), 2/70, 2/32 (to Bryne FK) constitute aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts, to the extent that State aid is involved, that they can be regarded as complying with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. Consequently, the Authority has doubts that the transactions referred to above do not constitute State aid or are compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Consequently, and in accordance with Article 4(4) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question do not constitute State aid or are compatible with the functioning of the EEA Agreement.
The Authority also draws the attention of the Norwegian authorities to the fact that Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement constitutes a standstill obligation and that Article 14 in Part III of that Protocol provides that, in the event of a negative decision, all unlawful aid may be recovered from the beneficiary, save in exceptional circumstances. At this stage, the Authority has not been presented with any facts indicating the existence of exceptional circumstances on the basis of which the beneficiary may legitimately have assumed the aid to be lawful.
In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests Norway to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the transactions described above, within one month of the date of receipt of this decision. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential aid recipient of the aid immediately.
In the light of the foregoing consideration, the Authority requires, within one month of receipt of this decision, to provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the property transactions engaged in by the Municipality of Time and, in particular, value assessments stating the value of title numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 and 2/32 at the time of the sale, carried out by an independent asset valuer in accordance with the procedure described in the Authority's Guidelines relating to Sales of Land and Buildings by Public Authorities,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
1. |
The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1 (2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement against Norway in relation to the sale by the Municipality of Time of the properties registered under title numbers 1/152, 1/301, 1/630 (to Grunnsteinen AS); title number 4/165 (to Bryne Industripark AS) and title numbers 2/70 and 2/32 (to Bryne FK) in Time. |
2. |
At present, the transactions relating to title numbers 1/125, 2/277, 2/278, 2/284 in Time do not involve the granting of State aid, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, to Forum Jæren AS. |
3. |
The Norwegian Government is requested, pursuant to Article 6(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this decision. |
4. |
The Norwegian Government is required to provide within one month from notification of this decision all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the aid measure, in particular value assessments stating the value of title numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 and 2/32 at the time of the sale, carried out by an independent asset valuer in accordance with the procedure described in the Authority's Guidelines relating to Sales of Land and Buildings by Public Authorities. |
5. |
The Norwegian Government is requested to forward a copy of this Decision to the potential recipients of aid immediately. |
6. |
This Decision is addressed to the Kingdom of Norway. |
Done at Brussels, 19 December 2007.
For the EFTA Surveillance Authority
Per SANDERUD
President
Kristján Andri STEFÁNSSON
College Member
(1) Hereinafter referred to as the EEA Agreement.
(2) Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.
(3) Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid — Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19 January 1994, published in OJ L 231, 3.9.1994, EEA Supplement No 32, 3 September 1994, last amended by the Authority's Decision No 154/07/COL, hereinafter referred to as the State Aid Guidelines.
(4) The property numbers referred to in the complaint are 1/125, 2/25, 2/274, 2/277, 2/278 and 2/288. Attempts have been made to check this with the complainant, but a clear answer could not be obtained (e-mails from the case handler of 19 October 2007 and Reply from Time Pensjonistparti of 22 October 2007, Event Nos 447785, 447999 and 448000). Based on the description of the properties in the complaint, the Authority, nevertheless, takes the view that the property referred to must be the property on which a new upper secondary school is to be constructed, i.e. title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284.
(5) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 1).
(6) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879), Question 1(e).
(7) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879), reply to question 1(e).
(8) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 2). In Norway's reply, it is claimed that the value assessment concerned title numbers 1/301 and 1/630. However, this is not reflected in the actual assessment, neither does the number of square metres stated therein indicate that both properties have been taken into account.
(9) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 5).
(10) This appears to be based on a value of NOK 600 per square metre plus the value of a building on title No 1/301. The Authority has not been presented with a valuation of the building.
(11) This is based on the Municipality's original cost estimate of NOK 125 000, set out in the background papers for the deliberations in the municipal council (Event No 413558, pp. 16-17). The estimate by Skanska appears to have been obtained at a later stage.
(12) Event No 413558, p. 19 et seq.
(13) Event No 413558, pp. 16-17.
(14) See Event No 413558 (original complaint), repeated in Aksjonsgruppa's comments to Norway's reply, Event No 477440.
(15) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annexes 13-17).
(16) See Article from the local newspaper Jærbladet of 28 March 2007, referring to this price.
(17) Event No 413558, p. 29 and Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 29).
(18) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 21).
(19) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 22).
(20) The ground lease agreements provided by Norway, Annexes 18 and 19 to Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879).
(21) See Annex 24 to Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879).
(22) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 26).
(23) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879).
(24) See the Act relating to Education of 17 July 1998, No 61, Section 13-3.
(25) Agreement between Time Municipality and Rogaland County Municipality relating to the construction of a new upper secondary school, Event No 439974.
(26) Norway's reply to the Authority's second request for information (Event Nos 453220 and 453452).
(27) Case T-274/01, Valmont Nederland BV v Commission, [2004] ECR II-3145, paragraphs 44-45.
(28) The Authority has previously held that these standards fulfil the requirements of the Guidelines, ref. Decision No 170/05/COL on the sale of the University Library Building and Part of Adjacent Property in Oslo.
(29) See Case T-366/00, Scott SA v Commission, judgment of 29 March 2007 (not yet reported), paragraph 106.
(30) See Case 730/79, Philip Morris Holland BV v Commission, [1980] ECR p. 2671, paragraphs 11-12 and Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04, FESIL, Finnfjord, PIL and Others, and the Kingdom of Norway v the Authority, paragraph 94.
(31) See Article 2(2) of Commission Regulation (EC) No 69/2001, incorporated into the EEA Agreement by Joint Committee Decision No 88/2002 (OJ L 266, 3.10.2002, p. 56 and EEA Supplement No 49, 3 October 2002, p. 42), e.i.f. 1 February 2003.
(32) Case T-366/00, Scott (cited above), paragraph 106.
(33) Decision No KS-075/06, forwarded by the complainant (Annex 3 to Event No 437440).
(34) Land sale agreements attached as Annexes 13-17 to Norway's reply to the Authority's first request for information, (Event No 427879).
(35) Case T-366/00, Scott (cited above), paragraph 116.
(36) It may also be noted that it follows from the sales agreements that it was considered to be highly likely that the areas were of archaeological interest and that the ground would, therefore, have to be explored before any development could take place, see Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annexes 13, 14 and 15. This does not seem to be the case with respect to the title No 4/165, see Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 8).
(37) See Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annexes 18 and 19).
(38) Case C-41/90, Höfner and Elser [1991] ECR I-1979, paragraph 21.
(39) Case 218/00, Cisal [2002] ECR I-691, paragraph 23.
(40) Case Case C-519/04 P, Meca-Medina and Majcen vs Commission, [2006] ECR I-6991, paragraphs 22, 23 and 30.
(41) For example, the news archive of the club features headlines like ‘Striker on trial’ (18 March 2004), ‘Frenchman for trial’ (30 March 2004), ‘Serbian trial player at Bryne’ (2 August 2007) and ‘Icelandic U21 player ready for Bryne’ (31 August 2007):
http://www.brynefk.no/Brynefk/index.nsf/DESIGNARKIV?openform
(42) For example, in a news item of 13 April 2007, the club states that ‘For the first time Bryne FK has received more than 12 million in mere sponsorship money. The capacity [for advertisements] at Bryne stadium is exhausted and in order to exceed the 12 million threshold the club has invested in advertising rolls. The VIP stand has also been nearly sold out’.
See: http://www.brynefk.no/brynefk/index.nsf/DESIGNUNIK/SFUS-76RJ37?OpenDocument
(43) See paragraph 17 of the Commission's opening Decision in Case C-49/03 (NN 51/03), Sale of land to AZ and AZ Vastgoed BV (OJ C 266, 5.11.2003, p. 8).
(44) Unlawful aid or existing aid, under, respectively, Section III and V of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
(45) Section II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
V Vélemények
A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK
Bizottság
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/42 |
Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, valamint a Kínai Népköztársaságból származó és a Tajvanban feladott (függetlenül attól, hogy tajvani származásúnak nyilvánították-e), vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozó részleges időközi felülvizsgálat megindításáról
(2008/C 138/12)
A Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről (a továbbiakban: érintett országok) származó vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések közelgő lejáratáról szóló értesítés (1) közzétételét követően az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (2) 11. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján a Bizottsághoz felülvizsgálat iránti kérelem érkezett (a továbbiakban: alaprendelet).
1. Felülvizsgálati kérelem
A kérelmet 2008. március 5-én nyújtotta be az Európai Unió tompahegesztéssel készült acélszerelvények iparával foglalkozó védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) azon gyártók nevében, amelyek termelése a vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.
2. A termék
A felülvizsgálat tárgyát képező termékek (a továbbiakban: érintett termék) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 és ex 7307 99 90 KN-kód alá sorolható vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények vagy -illesztések (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel. Ezek a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek.
3. Meglévő intézkedések
A jelenleg hatályos intézkedések az 1496/2004/EK tanácsi rendelettel (3) módosított, a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, valamint a Tajvanban feladott (függetlenül attól, hogy tajvani származásúnak nyilvánították-e), vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről szóló 964/2003/EK tanácsi rendelettel (4) kivetett végleges dömpingellenes vámok.
4. A felülvizsgálatok indokai
4.1. A hatályvesztési felülvizsgálat indokai
A kérelem azon alapul, hogy az intézkedések megszűnése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének rendelkezéseit figyelembe véve a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes értéket az értesítés 5.1. pontjának d) alpontjában említett, erre alkalmas piacgazdasági berendezkedésű ország árai alapján állapították meg. A dömping folytatódásának valószínűsége az érintett terméknek az előző mondat szerint megállapított rendes értéke és a Közösségbe irányuló exportárai közötti összehasonlításon alapul.
Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözet jelentős.
A kérelmező emellett arra is rámutatott, hogy az intézkedések bevezetése során az érintett termék kínai exportőrei/gyártói megpróbálták kijátszani a meglévő intézkedéseket; ezeket a kijátszásra irányuló gyakorlatokat a 763/2000/EK (5), a 2052/2004/EK (6), a 2053/2004/EK (6) és a 655/2006/EK (7) tanácsi rendeletnek sikerült ellensúlyoznia.
Thaiföld tekintetében a dömping folytatódására vonatkozó állítás alapja gyártási költség alapján megállapított számtanilag képzett rendes érték és az érintett termék Közösségbe irányuló értékesítése során alkalmazott exportárak összehasonlítása.
A kérelmező bizonyítékokkal szolgált arról, hogy a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről az érintett terméket továbbra is jelentős mennyiségben importálják, és hogy ez a mennyiség valószínűleg a jelenlegi szinten marad, esetleg növekszik, többek között az érintett országokból származó termék behozatalára vonatkozóan a nem uniós hagyományos piacokon (pl. az Egyesült Államokén) hatályban lévő intézkedések, valamint az érintett országok kapacitásának kihasználatlansága miatt.
A kérelmező azt is állítja, hogy a kár jelenlegi kedvező helyzete elsősorban az intézkedések meghozatalának köszönhető; az érvényben lévő intézkedések hatályvesztése esetén az érintett országokból jelentős mennyiségű, dömpingáron történő behozatal folytatódása vagy megismétlődése minden valószínűség szerint károkat okoz majd a közösségi gazdasági ágazatnak.
4.2. Az időközi felülvizsgálat indokai
A kérelmező információkkal szolgált arról, hogy az érintett termék Kínából történő behozatala tekintetében az intézkedés a káros dömping ellensúlyozásához már nem elegendő, különösen a Tajvanból érkező behozatalt érintő intézkedések meghosszabbítása tekintetében. A kérelmező bizonyítékkal szolgált arról, hogy a Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) és Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) behozatalainak a kiterjesztett intézkedés alóli mentességét semmi sem igazolja, mivel e vállalatok állítások szerint kijátsszák az intézkedéseket, például a Kínából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvényeket vagy -illesztéseket Tajvanon keresztül szállítják.
5. Eljárás
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére a hatályvesztési felülvizsgálat és az időközi felülvizsgálat megindítására (ez utóbbi a Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) és Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) által gyártott, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvényeknek vagy -illesztéseknek a Kínából származó importokra kivetett dömpingellenes intézkedések Tajvanban feladott importokra történő kiterjesztése alóli mentességre korlátozódik), a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján felülvizsgálatokat indít.
5.1. A hatályvesztési és az időközi felülvizsgálat
A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping és a kár folytatódását, illetve megismétlődését eredményezné-e. Az időközi felülvizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy a Tajvanban feladott érintett termék behozatala tekintetében a Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) és Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) által gyártott, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvényeknek vagy -illesztéseknek a Kínából származó importokra kivetett dömpingellenes intézkedések Tajvanban feladott importokra történő kiterjesztése alóli mentesség még mindig igazolt-e a káros dömping ellensúlyozása érdekében.
a) Mintavétel
Tekintettel az eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság úgy határozhat, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végez.
i. Mintavétel a Kínai Népköztársaság exportőrei/gyártói esetében
A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkéri valamennyi exportőrt/gyártót, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi információkat:
— |
név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy, |
— |
a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszakban a Közösségbe irányuló exportra értékesített érintett termék forgalma helyi valutában és mennyisége tonnában, |
— |
a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszakban a belföldi piacon értékesített érintett termék forgalma helyi valutában és mennyisége tonnában, |
— |
a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszakban a harmadik országoknak értékesített érintett termék forgalma helyi valutában és mennyisége tonnában, |
— |
a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszakban a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék előállításának vonatkozásában, az érintett termék előállított mennyisége tonnában, a gyártási kapacitás és az annak terén megvalósuló beruházások, |
— |
az érintett termék előállításában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló (8) valamennyi vállalat neve és pontos tevékenysége, |
— |
bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együttműködés hiányának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.
Az exportőrök/gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk beszerezése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba lép az exportáló országok hatóságaival és az exportőrök/gyártók ismert szervezeteivel.
ii. Mintavétel az importőrök esetében
A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkéri az érintett termék valamennyi olyan importőrét, aki a Közösségbe importál, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi információkat:
— |
név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy, |
— |
a vállalat teljes forgalma euróban a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszakban, |
— |
az alkalmazottak összlétszáma, |
— |
a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék vonatkozásában, |
— |
a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, vagy Tajvanban, Srí Lankán, Indonéziában és a Fülöp-szigeteken feladott (függetlenül attól, hogy tajvani, Srí Lanka-i, indonéziai vagy Fülöp-szigeteki származásúnak nyilvánították-e) importált érintett termék 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti, a közösségi piacra irányuló behozatalának, illetve a Közösség piacán lebonyolított viszonteladásának mennyisége tonnában és értéke euróban, |
— |
az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló (9) valamennyi vállalat neve és tevékenységének pontos leírása, |
— |
bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együttműködés hiányának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.
Az importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk beszerezése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba lép az importőrök ismert szervezeteivel.
iii. Mintavétel a közösségi gyártók esetében
Tekintettel a kérelmet támogató közösségi gyártók nagy számára, a Bizottság mintavétel segítségével kívánja kivizsgálni a közösségi gazdasági ágazatot érő kárt. A Bizottság annak érdekében, hogy kiválaszthassa a mintát, felkéri valamennyi közösségi gyártót, hogy vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi információkat:
— |
név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy, |
— |
a vállalat teljes forgalma euróban a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszakban, |
— |
a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék vonatkozásában, |
— |
az érintett termék közösségi piacon történő értékesítésének értéke euróban a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszakban, |
— |
az érintett termék közösségi piacon történő értékesítésének mennyisége tonnában a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszakban, |
— |
az érintett terméknek a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszakban előállított mennyisége tonnában, |
— |
az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló (9) valamennyi vállalat neve és tevékenységének pontos leírása, |
— |
bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. Amennyiben a vállalatot a mintavételben való részvétel céljából kiválasztják, ki kell töltenie egy kérdőívet, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együttműködés hiányának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.
iv. A minták végleges kiválasztása
Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban releváns információt kívánnak benyújtani, azt a 6. b) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell megtenniük.
A Bizottság a mintákat a mintavételi eljárásban részt venni szándékozó érintett felekkel folytatott konzultációt követően kívánja véglegesen kiválasztani.
A mintákba felvett vállalatoknak a 6. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kérdőívet kell kitölteniük, és a vizsgálat során együtt kell működniük.
Kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A rendelkezésre álló tények alapján tett megállapítások a 8. pontban ismertetett okoknál fogva kedvezőtlenebbnek bizonyulhatnak az érintett fél számára.
b) Kérdőívek
A vizsgálatokhoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: a közösségi gazdasági ágazat, a Közösségben működő gyártói szövetségek, a Kínai Népköztársaság mintában szereplő exportőrei/gyártói, a thaiföldi exportőrök/gyártók, a Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) és Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan), az exportőrök/gyártók bármely szervezete, a mintában szereplő importőrök, az importőrök bármely, a kérelemben megnevezett, illetve e felülvizsgálat alá tartozó intézkedésekhez vezető vizsgálatban együttműködő szervezete, az ismert felhasználók, illetve felhasználói társulások, továbbá az érintett exportáló országok hatóságai.
c) Információgyűjtés és meghallgatások
A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül szolgáltassanak további információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.
A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. E kérelmet a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.
d) A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztása
A Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték megállapításának céljából a Bizottság az Amerikai Egyesült Államokat tervezi kiválasztani megfelelő piacgazdasági berendezkedésű országnak. A Bizottság felkéri az érintett feleket, hogy a 6. c) pontban megállapított határidőn belül jelezzék, megfelelőnek találják-e az említett országot e célra.
5.2. A közösségi érdek vizsgálatára irányuló eljárás
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban és abban az esetben, ha a dömping és a kár folytatódása vagy megismétlődése bizonyítást nyer, határozni kell arról, hogy nem ellentétes-e a közösségi érdekkel, ha dömpingellenes intézkedések fenntartására kerül sor. Ezért a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és reprezentatív szövetségeik, a reprezentatív felhasználók, valamint a reprezentatív fogyasztói képviseleti szervezetek a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított általános határidőn belül jelentkezhetnek a Bizottságnál és információkat szolgáltathatnak, amennyiben bizonyítani tudják, hogy tevékenységük és az érintett termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az előző mondattal összhangban cselekvő felek a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül meghallgatást kérhetnek, ismertetve azokat a különleges okokat, amelyek ezt indokolják. Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 21. cikke alapján közölt információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.
6. Határidők
a) Általános határidők
i. Kérdőív igénylése
Minden olyan érdekelt félnek, aki nem működött együtt az e felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban, a lehető leghamarabb, de legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell nyújtania kérdőív vagy egyéb igénylőlap iránti kérelmét.
ii. Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése
Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.
A mintában szereplő vállalatoknak kitöltött kérdőíveiket a 6. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtaniuk.
iii. Meghallgatások
Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.
b) A mintavétellel kapcsolatos különleges határidő
i. |
Az 5.1. a) pont i., ii. és iii. alpontjában meghatározott információknak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mert a Bizottság az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül konzultációt kíván folytatni azokkal az érdekelt felekkel, akik hozzájárultak ahhoz, hogy a minta végleges kiválasztásakor a mintába bekerüljenek. |
ii. |
Az 5.1. a) pont iv. alpontjában említett minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz. |
iii. |
A mintába felvett felek kitöltött kérdőíveinek a mintába való felvételükről szóló értesítést követő 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz. |
c) A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztására vonatkozó külön határidő
A vizsgálatban érintett feleknek észrevételeik lehetnek azzal kapcsolatban, hogy megfelelő piacgazdasági berendezkedésű országnak tartják-e az Amerikai Egyesült Államokat, amelyet a Bizottság az 5.1. pont d) alpontjában ismertetettek szerint a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték megállapításához kiválasztani tervez. Az észrevételeknek az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 10 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.
7. Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelek
Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formában), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (10) (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.
A Bizottság levelezési címe:
European Commission |
Directorate General for Trade |
Directorate H |
Office: J-79 4/23 |
B-1049 Brüsszel |
Fax: (32-2) 295 65 05 |
8. Az együttműködés hiánya
Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.
Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.
9. a vizsgálat ütemterve
A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.
10. Lehetőség felülvizsgálat kérelmezésére az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében
Mivel e hatályvesztési felülvizsgálat megindítása az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően történt, megállapításai nem a meglévő intézkedések szintjének módosítását, hanem – az alaprendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban – az intézkedések hatályon kívül helyezését vagy fenntartását eredményezik. Az időközi felülvizsgálat azonban, amelyet szintén ezen értesítéssel indítottak meg, a 4.2. pontban említett két vállalat vonatkozásában vámfizetés alóli mentességhez vezethet.
Ha az eljárásban érintett felek bármelyike úgy véli, hogy az intézkedések szintjének módosítása (szigorítása vagy enyhítése) érdekében az intézkedések szintjének felülvizsgálata szükséges, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban felülvizsgálat indítását kérelmezheti.
A felülvizsgálatot – amelyet az ebben az értesítésben említett hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül folytatnának – kérelmezni kívánó felek a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.
11. A személyes adatok feldolgozása
A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően fogja kezelni.
12. Meghallgató tisztviselő
A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az azok érdekeinek védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található: (http://ec.europa.eu/trade)
(1) HL C 238., 2007.10.10., 20. o.
(2) HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 275., 2004.8.25., 1. o.
(4) HL L 139., 2003.6.6., 1. o.
(5) HL L 94., 2000.4.14., 1. o. A legutóbb a 2314/2000/EK rendelettel (HL L 267., 2000.10.20., 15. o.) módosított rendelet.
(6) HL L 355., 2004.12.1., 4. o.
(7) HL L 116., 2006.4.29., 1. o.
(8) A kapcsolatban álló vállalatok jelentésének tekintetében a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 143. cikke az irányadó.
(9) A kapcsolatban álló vállalatok jelentésének tekintetében a 2454/93/EGK rendelet 143. cikke az irányadó.
(10) Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentumnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelmet kell biztosítani. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.
(11) HL L 8., 2001.1.12., 1. o.
A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK
Bizottság
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/48 |
Összefonódás előzetes bejelentése
(Ügyszám COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/C 138/13)
1. |
2008. május 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Pernod Ricard S.A. (a továbbiakban: Pernod Ricard, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a V&S Vin & Spirit AB (a továbbiakban: V&S, Svédország) felett. |
2. |
Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
|
3. |
A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
4. |
A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak. Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:
|
(1) HL L 24., 2004.1.29., 1. o.
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/49 |
Összefonódás előzetes bejelentése
(Ügyszám COMP/M.5179 – Eramet/Tinfos)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/C 138/14)
1. |
2008. május 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Eramet SA (a továbbiakban: Eramet, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján részleges irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Tinfos A/S (a továbbiakban: Tinfos, Norvégia) (a Tinfos teljes vagyona, Tinfos vízenergia üzletágának 60 %-át kivéve) felett. |
2. |
Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
|
3. |
A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
4. |
A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak. Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5179 – Eramet/Tinfos hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:
|
(1) HL L 24., 2004.1.29., 1. o.
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/50 |
Összefonódás előzetes bejelentése
(Ügyszám COMP/M.5163 – DPWL/ZIM/CONTARSA)
Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/C 138/15)
1. |
2008. május 26-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a DP World Ltd (a továbbiakban: DPWL, Egyesült Arab Emírségek) és a ZIM Integrated Shipping Services (a továbbiakban: ZIM, Izrael) tervezett összefonódásáról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Contarsa Sociedad de Estiba, S.A. (a továbbiakban: CONTARSA, Spanyolország) felett. |
2. |
Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
|
3. |
A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
4. |
A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak. Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5163 – DPWL/ZIM/CONTARSA hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:
|
(1) HL L 24., 2004.1.29., 1. o.
(2) HL C 56., 2005.3.5., 32. o.
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/51 |
Összefonódás előzetes bejelentése
(Ügyszám COMP/M.5020 — Lesaffre/GBI UK)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/C 138/16)
1. |
2008. május 23-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 22. cikke alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Compagnie des Levures Lasaffre SA (a továbbiakban: Lesaffre, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a GB Ingredients Ltd (a továbbiakban: GBI, Egyesült Királyság) és a BFP Wholesale Ltd (a továbbiakban: BFP, Egyesült Királyság), együttesen „GBI UK” vállalkozás felett. |
2. |
Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
|
3. |
A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
4. |
A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak. Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5020 – Lesaffre/GBI UK hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:
|
(1) HL L 24., 2004.1.29., 1. o.
5.6.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 138/52 |
Összefonódás előzetes bejelentése
(Ügyszám COMP/M.4985 – BHP Billiton/Rio Tinto)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2008/C 138/17)
1. |
2008. május 30-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a BHP Billiton plc (Egyesült Királyság) és a BHP Billiton Limited (Ausztrália) (a továbbiakban együtt: BHP Billiton) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások a valamennyi részvény felvásárlására vonatkozó feltételhez kötött ajánlat útján teljes irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Rio Tinto plc (Egyesült Királyság) és Rio Tinto Limited (Ausztrália) (a továbbiakban együtt: Rio Tinto) felett. |
2. |
Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
|
3. |
A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
4. |
A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak. Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4985 – BHP Billiton/Rio Tinto hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:
|
(1) HL L 24., 2004.1.29., 1. o.