EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013PC0018
Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the deployment of alternative fuels infrastructure
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának bevezetéséről
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának bevezetéséről
/* COM/2013/018 final - 2013/0012 (COD) */
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának bevezetéséről /* COM/2013/018 final - 2013/0012 (COD) */
INDOKOLÁS 1. A javaslat háttere és célkitűzései Az intelligens, fenntartható és inkluzív
növekedést célzó Európa 2020 stratégia[1]
az „Erőforrás-hatékony Európa” és az „Innovatív Unió" elnevezésű
kiemelt kezdeményezések keretében olyan társadalmi kihívásokra kíván megoldást
nyújtani, mint az éghajlatváltozás, az energia és az erőforrások
szűkössége, továbbá célja, hogy hatékonyabb erőforrás- és
energiafelhasználás révén javítsa a versenyképességet, és megteremtse az
energiaellátás biztonságát. Ezzel a stratégiával összhangban az „Útiterv az
egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és
erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyv[2] szorgalmazta a közlekedési
ágazat kőolajfüggőségének megszüntetését, és célul tűzte ki a
közlekedésből származó üvegházhatású gázkibocsátások 60 %-kal
történő csökkentését 2050-ig. A Bizottság a fehér könyvben kijelenti, hogy
„[a] fenntartható alternatív üzemanyagokra, és ezen belül az alkalmazásukhoz
szükséges infrastruktúrára vonatkozó stratégi[át]” fog kidolgozni (24. sz.
kezdeményezés), és „[a] töltőállomás-infrastruktúrára vonatkozó
iránymutatások[at] és szabványok[at]” tesz közzé (26. sz. kezdeményezés). Az alternatív üzemanyagok európai stratégiájáról
szóló bizottsági közlemény[3]
értékeli a kőolaj helyettesítésére és egyúttal a közlekedésből
származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének elősegítése céljából
igénybe vehető fő alternatív üzemanyagforrásokat, és átfogó
javaslatot tesz az alternatív üzemanyagok európai piacának fejlesztését célzó
intézkedésekre, amelyek kiegészítik a kőolajfogyasztás, illetve a
közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás visszaszorítására
irányuló szakpolitikákat. A lehetséges alternatív üzemanyagok
elsősorban a villamos energia, a hidrogén, a bioüzemanyagok, a földgáz
(sűrített földgáz [CNG], cseppfolyósított földgáz [LNG] vagy gázból
átalakítandó cseppfolyósított (Gas-To-Liquid [GTL]) formában és a
cseppfolyósított propán-bután gáz (LPG). Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának és a
járműinfrastruktúra-interfészre vonatkozó közös műszaki
előírásoknak a hiánya jelentős mértékben akadályozza az alternatív
üzemanyagok bevezetését és azoknak a fogyasztók által történő elfogadását. Ez az irányelvjavaslat az
alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítését és az erre az
infrastruktúrára vonatkozó közös műszaki előírások végrehajtását
kívánja biztosítani az Unió területén. Célja, hogy előmozdítsa a piaci
erők működését, és e kezdeményezés révén hozzájáruljon Európa
gazdasági növekedéséhez. 2. Konzultáció az érdekeltekkel;
hatásvizsgálat A Bizottság széles körben végzett
előkészítő munkát és folytatott konzultációt az ágazat és a civil
társadalom képviselőivel 2010–2011 során a jövő közlekedési
üzemanyagaival foglalkozó szakértői csoport keretében, majd 2011
november–decemberében célzott konzultáció formájában, továbbá 2011-ben a
közlekedéssel és a környezetvédelemmel foglalkozó közös szakértői csoport
keretében tagállami szakértőkkel, 2010 és 2012 között a CARS 21 magas
szintű munkacsoporton belül a tagállamok, az ágazat és a civil társadalom
gépjárműgyártással foglalkozó szakértőivel, illetve 2011 augusztusa
és októbere között online nyilvános konzultáció formájában, valamint az EU 2011.
évi Fenntartható Energia Hete keretében megrendezett, „A jövő közlekedési
üzemanyagai” című konferencián a nagyközönséggel. A két szakértői csoport és a CARS 21 magas
szintű munkacsoport által készített jelentéseket, a nyilvános konferencia
összefoglalóit, valamint a nyilvános és az érdekelt felekkel folytatott
konzultációk során kapott válaszokat a Bizottság közzétette saját weboldalán[4]. Több tanulmány készült. A tiszta közlekedési
rendszerekről szóló tanulmány azt vizsgálta, hogyan járulhatnak hozzá az
alternatív üzemanyagok az üvegházhatású gázkibocsátásoknak a közlekedésről
szóló fehér könyvben kitűzött 60 %-os csökkentésére irányuló célhoz.
A tiszta közlekedési rendszer végrehajtására vonatkozó, az alternatív
üzemanyagokról szóló tanulmány az uniós szintű
alternatívüzemanyag-infrastruktúra kialakításának más lehetőségeit
vizsgálta[5].
Az „EU Transport GHG: Routes to 2050” (Üveghatású gázok az uniós közlekedésben:
Kilátások 2050-re) című tanulmány[6]
kifejezetten megvizsgálta a szén-dioxid-mentesítés e kezdeményezés
szempontjából releváns kérdéseit, és arra a megállapításra jutott, hogy a
járművek műszaki hatékonyságának folyamatos javítása – az alternatív
üzemanyagokkal párhuzamosan – nélkülözhetetlen az előterjesztett
szakpolitikai intézkedéscsomag költséghatékonyságának biztosításához. Az e javaslatot kísérő hatásvizsgálat a
fő lehetséges alternatív üzemanyagok esetében mérte fel az
infrastrukturális helyzetet. Különböző szakpolitikai lehetőségek
keretében értékelte az alternatívüzemanyag-infrastruktúra szükséges kiépítését
és a közös műszaki előírások végrehajtását. 3. A javaslat jogi elemei Ez az irányelvjavaslat az
alternatívüzemanyag-piacok nemzeti szakpolitikai fejlesztési keretének
létrehozására és a minimálisan szükséges alternatív üzemanyag-infrastruktúra
kiépítésére, ezen belül pedig közös műszaki előírások végrehajtására
vonatkozó követelményeket határoz meg. A javaslat szerint a villamos energia, a hidrogén
és a földgáz (CNG és LNG) esetében kötelező lenne az infrastruktúra egy
minimális szintjét kiépíteni, mivel ez kulcsszerepet játszik az említett
alternatív üzemanyagok fogyasztói elfogadottsága (piaci elterjedése), valamint
a technológia ágazati továbbfejlesztése és szélesebb körű bevezetése
szempontjából. Ez a javaslat tagállamonként meghatározott,
minimális számú töltőállomás létrehozását írja elő elektromos
járművek számára, és a töltőállomások 10 %-a nyilvánosan
hozzáférhető kell, hogy legyen. A javaslat az elektromos járművek
számára vonatkozóan a számos tagállamban már megállapított nemzeti célértékek
alapján tagállamonkénti minimumot határoz meg, valamint ezek alapján kiszámítja
az ilyen járműveknek az Unió egész területén várható összes számát. A
nagyfokú urbanizáció által jellemzett tagállamokban több elektromos
járműre lehet számítani, mivel ezeket az üzemidőkorlátok, valamint a
szennyező kibocsátások és zaj csökkentése terén kifejtett jelentős
kedvező hatás miatt elsősorban a városi agglomerációkban vezetnék be.
Az elektromos járművek számára járművenként legalább két, teljes
feltöltésre alkalmas feltöltőállomásnak és több nyilvánosan
hozzáférhető, részleges feltöltésre alkalmas feltöltőállomásnak kell
rendelkezésre állnia az üzemidővel kapcsolatos aggályok kiküszöbölése
érdekében. A feltöltőállomások és a járművek
közötti interfészek, valamint a vízen közlekedő hajók part menti villamosenergia-ellátása
érdekében közös műszaki előírások végrehajtására van szükség. A hidrogénüzemű gépjárművek
demonstrációs projektjei keretében kiépített, meglévő hidrogéntöltő
állomásokat ki kell egészíteni, hogy a hidrogénüzemű gépjárművek az
ország egész területén közlekedhessenek. Ez az Unió teljes területén megoldaná
a hidrogénüzemű gépjárművek közlekedését. Mindez alapul szolgálhat
egy európai szintű hálózat lehetséges későbbi kiépítéséhez. A
hidrogén-töltőállomások esetében közös műszaki előírásokat kell
végrehajtani. A transzeurópai közlekedési (TEN-T) törzshálózat
valamennyi tengeri és belvízi kikötőjében, valamint gyorsforgalmi útjai
mentén – egymástól adott maximális távolságra – LNG-töltőállomásokat kell
építeni. Az LNG-töltőállomások, valamint a gépjárművek által igénybe
vehető CNG-töltőállomások esetében közös műszaki
előírásokat kell végrehajtani. CNG-töltőállomások kiépítésére olyan
mértékben van szükség, amely lehetővé teszi a sűrített földgázzal
hajtott járművek egész Unióra kiterjedő közlekedését. A fogyasztók tájékoztatása céljából a piacon
kínált üzemanyagok és járművek közötti kompatibilitásról világos és
közérthető információkat kell elhelyezni valamennyi töltőállomás
kútjainál, a gépjárművek kézikönyvében és a járműveken. Az alternatív üzemanyagok portfóliójának és az
infrastruktúra kiépítettségének a felülvizsgálatáról, valamint az üzemanyagokra
és a kapcsolódó infrastruktúrákra vonatkozó műszaki előírások
elfogadásáról felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban kell rendelkezni. A fogyasztók üzemanyagokról és azok
járművekkel való kompatibilitásáról történő tájékoztatásának módjait
végrehajtási aktusok útján kell meghatározni. E javaslat cikkei, mellékletei és
preambulumbekezdései az ezen irányelv átültetéséhez szükséges valamennyi lényeges
elemet tartalmazzák. Ennélfogva magyarázó dokumentumokra nincs szükség. 3.1. Jogalap – A jogi aktus
formája Ezen irányelvjavaslat célja, hogy az alternatív
üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséhez nyújtott támogatás révén
hozzájáruljon a hosszú távon fenntartható közlekedés megteremtéséhez. A jogi
aktus jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkének
d) pontja. Az e javaslatban számszerűen meghatározott kötelezettségek
kiszámítható keretet biztosítanak az ágazat és a vásárlók számára. A tagállamok
kötelesek meghatározni a nemzeti szakpolitikai kereteket, amelyek
minimumelemeit ez az irányelvjavaslat határozza meg. A kitűzött célok
eléréséhez szükséges átültetés módjáról ugyanakkor a tagállamok dönthetnek. Az
irányelv rugalmas átültetésének köszönhetően a tagállamok olyan eszközöket
vehetnek igénybe, amelyek megítélésük szerint a legköltséghatékonyabb módon
segítik elő az irányelvben meghatározott célok elérését. 3.2 A javaslat tartalma Az 1. cikk meghatározza az irányelv
hatályát, előírva a villamos energiára, a földgázra (LNG és CNG) és a
hidrogénre mint alternatív közlekedési üzemanyagokra vonatkozó közös
műszaki előírások végrehajtását és kapcsolódó minimális
infrastruktúrájuk kiépítését. A 2. cikk az ebben az irányelvben
alkalmazott fogalommeghatározásokat tartalmazza. A 3. cikk kötelezi a tagállamokat, hogy
hozzanak létre az alternatív üzemanyagok piacának fejlesztésére és az azokhoz
kapcsolódó infrastruktúrára vonatkozó nemzeti szakpolitikai keretet.
Rendelkezik továbbá a tagállamok közötti együttműködésről, a
Bizottságnak történő jelentéstételre vonatkozó kötelezettségről és az
említett nemzeti szakpolitikai keretek ezt követő bizottsági
értékeléséről. A 4. cikk követelményeket ír elő az
egyes tagállamokban az elektromos járművek számára létesítendő
feltöltőállomások minimális számára és az ezen infrastruktúrára irányadó
közös műszaki előírásokra vonatkozóan. Az 5. cikk előírja, hogy azon
tagállamok területén, ahol már léteznek hidrogéntöltő állomások,
kellő számú hidrogéntöltő állomást kell biztosítani ahhoz, hogy a
hidrogénüzemű gépjárművek az adott tagállamok egész területén
közlekedhessenek. Ezenfelül meghatározza az infrastruktúrára irányadó közös
műszaki előírásokat. A 6. cikk előírja, hogy a TEN-T
törzshálózat valamennyi tengeri és belvízi kikötőjében, illetve útvonalán
LNG-töltőállomásokat kell elhelyezni, és meghatározza az erre az
infrastruktúrára irányadó közös műszaki előírásokat. Kiköti továbbá,
hogy egymástól adott maximális távolságra megfelelő számú
CNG-töltőállomást kell létrehozni, amelyek lehetővé teszik a sűrített
földgázzal hajtott járművek egész Unióra kiterjedő közlekedését, és
meghatározza az ilyen töltőállomásokra irányadó közös műszaki
előírásokat. A 7. cikk az üzemanyagokra és azok
járművekkel való kompatibilitására vonatkozó, a töltőállomások
kútjainál, a gépjárművek kézikönyvében és a járműveken
feltüntetendő fogyasztói tájékoztatás közös elemeit határozza meg. A 8. cikk a felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok eljárását határozza meg. A 9. cikk a végrehajtási aktusok esetében
alkalmazandó bizottsági eljárást határozza meg. A 10. cikk a tagállami és az európai
bizottsági jelentések ütemezését és tartalmi elemeit ismerteti. A 11. cikk ezen irányelv átültetésének
határidejét, valamint a nemzeti átültetési intézkedésekre vonatkozó értesítésre
alkalmazandó eljárást határozza meg. A 12. cikk megadja az irányelv
hatálybalépésének időpontját. Az I. melléklet meghatározza a nemzeti
szakpolitikai keret minimálisan kötelező elemeit. A II. melléklet az egyes tagállamokban az
elektromos járművek számára létesítendő feltöltőállomások
minimális számát határozza meg. A III. melléklet az elektromos
járművek feltöltőállomásaira, a hajók part menti
villamosenergia-ellátására, a hidrogéntöltő állomásokra, valamint a
földgáz- (LNG- és CNG-)töltő állomásokra vonatkozó műszaki
előírásokat és a közlekedési üzemanyagokra vonatkozó fogyasztói
tájékoztatás során alkalmazandó üzemanyagszabványokat határozza meg. A szubszidiaritás elve A közlekedés területén az uniós fellépés jogalapja
az EUMSZ 90. és 91. cikke a közös közlekedéspolitikáról szóló VI. címen belül. Ezen a területen uniós kezdeményezésre van
szükség, mivel a tagállamok nem rendelkeznek az alternatív üzemanyagok
infrastruktúrája kiépítésének és a vonatkozó műszaki előírásoknak a
páneurópai szintű összehangolásához szükséges jogi eszközökkel. Az ezen a területen megvalósított európai
szintű fellépés hozzáadott értéke abból adódik, hogy az
alternatívüzemanyag-infrastruktúra hiányának megállapított problémája több
országot érint. A jármű-, hajó- és berendezésgyártóknak egy egységes uniós
piac számára és nagy volumenben kell termékeket előállítaniuk. Ezenfelül
fontos számukra, hogy valamennyi tagállamban egységes fejlesztésekre
támaszkodhassanak. Hasonlóképpen, a fogyasztók és a közlekedést igénybe
vevők részéről elvárás az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek
és hajók egész Európára kiterjedő mobilitása. Az európai fellépés
biztosítani tudja a teljes uniós piac szintjén kívánatos koordinációt, valamint
a közös műszaki előírások egész Unióra kiterjedő végrehajtását. Az arányosság elve Az arányosság elvének való megfelelés érdekében a
javasolt jogszabály az alternatív üzemanyagok közül kizárólag a villamos
energiával, a hidrogénnel és a földgázzal (LNG és CNG) – amelyek esetében a
piaci zavarok állami beavatkozást tesznek szükségessé –, valamint két (a közúti
és a vízi) közlekedési móddal foglalkozik, amelyek minimálisan szükséges
hálózatának kiépítése uniós támogatás nélkül nem lehetséges. Ezek az ágazatok
az árufuvarozási és utasszállítási volumen több mint 80 %-át jelentik.
Ezekben az ágazatokban a kőolajfüggőség megszüntetése, az európai
versenyképesség javítása, valamint az üvegházhatású gázok és a
szennyezőanyagok kibocsátásának csökkentése érdekében elengedhetetlen az
alternatív üzemanyagok használata. 4. Költségvetési vonzatok Az irányelv nyomon követése és végrehajtása az
uniós költségvetés számára csak korlátozott költségekkel jár. 2013/0012 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
IRÁNYELVE az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának
bevezetéséről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[7], a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[8], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[9], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)
Az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható
és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében[10] a Bizottság célja a
versenyképességnek és az energiaellátás biztonságának a hatékonyabb
erőforrás- és energiafelhasználás révén történő javítása. (2)
Az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség
megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési
rendszer felé” című fehér könyv[11]
a közlekedés kőolajfüggőségének megszüntetését szorgalmazta. A
Bizottság következésképpen vállalta, hogy kidolgozza az alternatív üzemanyagok
fenntartható stratégiáját, valamint kifejleszti a megfelelő
infrastruktúrát. A fehér könyv ezenkívül kitűzte azt a célt is, hogy 2050-ig
60 %-kal csökkenjen a közlekedésből származó
üvegházhatásúgáz-kibocsátás. (3)
A megújuló energiaforrásból előállított
energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv
módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009.
április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[12] egyik célkitűzéseként 10 %-ban
állapította meg a megújuló energiaforrások közlekedési üzemanyagokon belül
részarányát. (4)
Az érdekeltekkel és a nemzeti szakértőkkel
folytatott konzultációk, valamint szakmai ismeretek[13] alapján a villamos energiát, a
hidrogént, a bioüzemanyagokat, a földgázt és a cseppfolyósított propán-bután
gázt (LPG) nevezték meg a kőolaj helyettesítésére és a
szén-dioxid-mentesítésre hosszú távon alkalmas fő alternatív
üzemanyagként. (5)
A CARS 21 magas szintű munkacsoport 2012.
június 6-i jelentésében[14]
megállapította, hogy az uniós szinten harmonizált
alternatívüzemanyag-infrastruktúra hiánya hátráltatja az alternatív
üzemanyaggal hajtott járművek piaci bevezetését és késlelteti kedvező
környezeti hatásaik érvényesülését. A „CARS 2020: Cselekvési terv a
versenyképes és fenntartható európai gépjárműiparért” című bizottsági
közlemény[15]
a CARS 21 magas szintű munkacsoport jelentésében foglalt főbb
ajánlások alapján kidolgozott cselekvési tervet ismerteti. Ez az alternatív
üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló irányelv a Bizottság által bejelentett
főbb intézkedések egyike. (6)
El kell kerülni a belső piac széttagolódását,
amelyhez az alternatív üzemanyagok nem összehangolt módon történő piaci
bevezetése vezetne. A tagállamok összehangolt szakpolitikai kereteinek ezért
garantálniuk kell a jármű- és üzemanyag-technológiára, valamint az
infrastruktúra-fejlesztésre irányuló magán- és állami beruházásokhoz szükséges
hosszú távú biztonságot. A tagállamoknak ezért az alternatív üzemanyagok
piacának fejlesztésére és ezen belül a szükséges kiépítendő
infrastruktúrára vonatkozó célkitűzéseket, célokat és támogató
intézkedéseket ismertető nemzeti szakpolitikai fejlesztési keretet kell
kidolgozniuk. A tagállamoknak regionális és
makroregionális szinten konzultáció révén vagy közös szakpolitikai kereteken
belül együtt kell működniük más, szomszédos tagállamokkal különösen olyan
esetekben, amikor nemzeti határokon átnyúló
alternatívüzemanyag-infrastruktúrára vagy új határközeli infrastruktúra
kiépítésére van szükség. E nemzeti
szakpolitikai keretek összehangolását és uniós szintű koherenciájukat a
Bizottságnak rendszeres értékelés keretében kell biztosítania. (7)
Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájához
nyújtott uniós és nemzeti támogató intézkedésekből kizárólag a nemzeti
szakpolitikai keretben szereplő üzemanyagok részesülhetnek annak
érdekében, hogy a köztámogatás az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek
és hajók uniós szintű mobilitását célzó összehangolt belső
piacfejlesztésre irányuljon. (8)
Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájára
irányuló támogatási intézkedéseket az állami támogatásokra vonatkozóan az Európai
Unió működéséről szóló szerződésben megállapított szabályokkal
összhangban kell végrehajtani. (9)
A bioüzemanyagokat a 2009/28/EK irányelv[16] fogalommeghatározása szerinti
biomasszából állítják elő. A bioüzemanyagok jelenleg az alternatív
üzemanyagok közül a legjelentősebbek, és az uniós közlekedésben
hozzávetőleg 4,4%-os arányt képviselnek. Fenntartható termelésük esetén,
és amennyiben nem vezetnek a földhasználat közvetett megváltozásához,
számottevően hozzájárulhatnak az összes szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez.
Valamennyi közlekedési módot tiszta energiával tudják ellátni. Az ellátás
korlátai és a fenntarthatósági megfontolások azonban korlátozhatják a
felhasználásukat. (10)
Az alternatívüzemanyag-infrastruktúra Unió-szerte
összehangolt fejlesztésének a hiánya a keresleti oldalon megakadályozza a
méretgazdaságosság kialakítását, a keresleti oldalon pedig az uniós szintű
mobilitást. Új infrastruktúrahálózatokat kell kiépíteni különösen a villamos
energia, a hidrogén és a földgáz (LNG és CNG) esetében. (11)
A villamos energia tiszta üzemanyagként különösen
az elektromos járművek és a kétkerekű elektromos gépjárművek
városi agglomerációkban történő bevezetése szempontjából előnyös,
mivel ez javíthatja a levegő minőségét és csökkentheti a zajt. A
tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy megfelelő ellátást biztosító,
legalább a járművek számának kétszeresével megegyező számú feltöltőállomást
építsenek az elektromos járművek számára, azzal, hogy a
feltöltőállomások 10 %-a nyilvánosan hozzáférhető. Az elektromos
járművek magántulajdonosai számára alapvető fontosságú, hogy
hozzáférjenek a – többek között – társasházak, iroda- vagy üzleti negyedek
közelében kialakított közös parkolók feltöltőállomásaihoz. A hatóságoknak
a polgárok szolgálatában indokolt olyan szabályozást bevezetniük, amelynek
révén garantálható, hogy a telephelyek fejlesztői és üzemeltetői
megfelelő infrastruktúrát biztosítsanak, amely elegendő számú
feltöltőállomással rendelkezik. (12)
Az elektromos járművek infrastruktúrájának
fejlesztésekor figyelembe kell venni az említett infrastruktúra
villamosenergia-rendszerrel való összekapcsolódását, valamint az uniós villamosenergia-politikát.
Az elektromos járművek feltöltésére szolgáló állomások kiépítését és
üzemeltetését a feltöltési infrastruktúra bevezetésében vagy üzemeltetésében
érdekelt valamennyi fél számára nyitott versenypiacként kell kialakítani. (13)
Az elektromos járművek hozzájárulhatnak a
villamosenergia-rendszer stabilitásához azáltal, hogy általánosan alacsony
villamosenergia-kereslet idején a hálózatból töltik fel akkumulátoraikat, magas
kereslet idején pedig energiát töltenek vissza onnan a hálózatba. A feltöltőállomásokon
ezért intelligens mérési rendszereket kell alkalmazni, és a
feltöltőállomások energiaárait piaci alapon kell meghatározni annak
érdekében, hogy a dinamikus árképzés előmozdítsa a rugalmas
villamosenergia-fogyasztást (és -tárolást). (14)
Az elektromos járművek nyilvánosan nem
hozzáférhető feltöltőállomásai esetén a tagállamoknak biztosítaniuk
kell azok összeegyeztethetőségét, és a villamos energia belső piacára
vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv[17]
I. mellékletének 2. pontjában foglalt kötelezettség alapján törekedniük kell az
intelligens mérési rendszerekkel kialakított szinergiák maximalizálására. A nyilvánosan nem hozzáférhető feltöltőállomások
jelenleg nem tartoznak az elosztórendszer-üzemeltetőnek a 2009/72/EK
irányelv VI. fejezete szerinti szabályozott tevékenységei közé. (15)
A Bizottság 2010-ben megbízást (M468) adott az
európai szabványügyi szerveknek új szabványok kibocsátására vagy a meglévő
szabványok felülvizsgálatára azzal a céllal, hogy biztosítható legyen a
villamosenergia-ellátó pontok és az elektromos járművek töltője
közötti interoperabilitás és összekapcsolhatóság. A CEN/CENELEC fókuszcsoportot
hozott létre, amely 2011 októberében jelentést adott ki a kérdésben. Noha a
jelentés több ajánlást is megfogalmaz, nem született konszenzus egyetlen
szabványos interfész kiválasztását illetően sem. Ezért szakpolitikai
fellépésre van szükség egy olyan, nem kizárólag egyetlen gyártóhoz kötött
megoldás biztosítására, amely EU-szerte garantálná az interoperabilitást. (16)
A part menti villamosenergia-létesítmények a
tengeri és belvízi közlekedés tiszta energiával történő ellátását
szolgálhatják, különösen a rossz levegőminőséggel és zajszinttel
jellemzett tengeri és belvízi kikötők esetében. (17)
A hidrogénüzemű gépjárművek – a
kétkerekű hidrogénüzemű gépjárműveket is beleértve – jelenleg
igen kevéssé elterjedtek a piacon, azok szélesebb körű bevezetéséhez
azonban elengedhetetlen a hidrogéntöltő állomások megfelelő
infrastruktúrájának kiépítése. (18)
A tagállamoknak gondoskodniuk kell a
gépjárművek hidrogénellátását biztosító, nyilvánosan hozzáférhető
infrastruktúra kiépítéséről, amelyen belül az egyes
gépjárműtöltő állomások olyan távolságban helyezkednek el egymástól,
hogy az ország egész területén lehetővé teszik a hidrogénüzemű
gépjárművek közlekedését, a városi agglomerációkban pedig meghatározott
számú töltőállomás található. Ez az Unió teljes területén megoldaná a
hidrogénüzemű gépjárművek közlekedését. (19)
A földgázt illetően az Unió területén
hozzávetőleg 3000 töltőállomás üzemel. További
töltőállomások egyszerűen létesíthetők és ellátásuk a
meglévő teljes lefedettségű, fejlett uniós földgázelosztó hálózatból
könnyen biztosítható, feltéve hogy a földgáz minősége megfelelő a
jelenlegi és a jövőbeni fejlett technológiát alkalmazó, földgázzal hajtott
járművek szempontjából. (20)
A tagállamoknak gondoskodniuk kell a
gépjárművek sűrített földgázzal történő ellátását biztosító,
nyilvánosan hozzáférhető infrastruktúra kiépítéséről, amelyen belül
az egyes töltőállomások olyan távolságban helyezkednek el egymástól, hogy
az ország egész területén lehetővé teszik a sűrített földgázzal
hajtott járművek közlekedését, a városi agglomerációkban pedig
meghatározott számú töltőállomás található. (21)
A cseppfolyósított földgáz (LNG) kedvező
alternatív üzemanyag a hajók számára, amelynek használatával teljesíthető
a tengeri üzemanyagok kéntartalmának csökkentésére vonatkozó, a
kénkibocsátás-ellenőrzési területeken érvényes és a rövid távú európai
tengeri szállításban részt vevő hajók felét érintő követelmény, az 1999/32/EK
tanácsi irányelvnek a tengeri hajózásban használatos tüzelő- és
üzemanyagok kéntartalma tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. november 21-i
2012/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv[18] rendelkezéseivel összhangban.
A tengeri és belvízi hajók LNG-töltőállomásai törzshálózatának
legkésőbb 2020 végig el kell készülnie. A törzshálózat kezdeti
előtérbe helyezése nem zárhatja ki azt a hosszabb távú elképzelést, hogy
az LNG a törzshálózaton kívüli kikötőkben is elérhetővé váljon,
különös tekintettel a szállítási műveletekben részt nem vevő hajók
(halászhajók, part menti szolgálati hajók stb.) szempontjából jelentős
kikötőkre. (22)
Az LNG ezenfelül költséghatékony technológiát
kínálhat a nehéz tehergépjárművek számára az Euro VI szabványok[19] szennyező kibocsátásokra
vonatkozó szigorú határértékeinek betartásához. (23)
Az LNG-infrastruktúra bevezetéséhez a transzeurópai
közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló
európai parlamenti és tanácsi rendelettel[20]
létrehozott törzshálózatnak kell alapul szolgálnia, mivel ez magában foglalja a
fő forgalomáramlást, és hálózati előnyöket biztosít. (24)
Tekintettel a gépjármű-üzemanyagok típusainak
egyre fokozódó sokféleségére és ezzel együtt a polgárok közúti mobilitásának
Unió-szerte tapasztalható folyamatos növekedésére, a fogyasztók számára világos
és közérthető tájékoztatást kell nyújtani járműveiknek az uniós
piacon kínált különböző típusú közlekedési üzemanyagokkal való
kompatibilitásáról, a benzinre, a dízelolajra és a gázolajra vonatkozó
követelmények, illetőleg az üvegházhatású kibocsátott gázok mennyiségének
nyomon követését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében a 98/70/EK
irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra
vonatkozó követelmények tekintetében az 1999/32/EK irányelv módosításáról,
valamint a 93/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009.
április 23-i 2009/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[21] sérelme nélkül. (25)
Ezen irányelv rendelkezéseinek a piaci
fejleményeket és a műszaki fejlődést követő kiigazítása
érdekében az alternatív üzemanyagok portfóliója, az infrastruktúra
jellemzői és a megfelelő lefedettség, valamint az üzemanyagokra
vonatkozó szabványok tekintetében a Bizottságot az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban fel kell
hatalmazni jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az
előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson,
többek között szakértői szinten is. (26)
A nemzetközi szabványokkal teljes körűen
összeegyeztethető európai szabványok formájában a feltöltő- és
töltőállomások kölcsönös átjárhatóságát biztosító műszaki
előírásokat kell meghatározni. Az európai szabványok hiánya miatt egyes
kötelező előírásokra nem lehet részletesen hivatkozni. Ennélfogva a
Bizottságnak az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi
irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK,
a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló,
1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[22] 10. cikkével összhangban fel
kell kérnie az európai szabványügyi szervezeteket ilyen európai szabványok
elfogadására, és e szabványoknak hatályos nemzetközi szabványokon vagy adott
esetben folyamatban lévő nemzetközi szabványosítási munkán kell
alapulniuk. Amennyiben már rendelkezésre állnak nemzetközi szabványok, az
európai szabványok elfogadásáig ideiglenes megoldásként az azokban
szereplő műszaki előírások alkalmazandók. A közzétételre váró
szabványok esetében a munka a következőkön alapul: i. „FF konfiguráció,
IEC 62196-3:CDV 2012” az elektromos járművek gyors egyenáramú
feltöltőállomásai esetében; ii. ISO TC67/WG10 a vízen közlekedő hajók
LNG-töltőállomásai esetében; iii. az ISO 252. sz. műszaki
bizottságának (TC 252) munkája a járművek CNG- és
L-CNG-töltőállomásai esetében. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra,
hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a hivatkozásokat az európai
szabványokban szereplő műszaki előírásokra utaló hivatkozásokra
módosítsa. (27)
Az irányelv alkalmazása során a Bizottságnak
konzultációt kell folytatnia az érintett szakértői csoportokkal, úgymint a
jövő közlekedési üzemanyagaival foglalkozó, az ágazat és a civil
társadalom szakértőit tömörítő szakértői csoporttal, valamint a
közlekedéssel és a környezetvédelemmel foglalkozó, tagállami
képviselőkből álló közös szakértői csoporttal. (28)
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó
dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő
egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. (29)
Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek
biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni
közös eljárások és előírások meghatározása céljából. Ezeket a hatásköröket
a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami
ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletben[23]
foglaltak szerint kell gyakorolni, (30)
Mivel az alternatív üzemanyagok piaca átfogó
fejlesztésének előmozdítására irányuló célkitűzést a tagállamok nem
tudják kielégítően megvalósítani, és mivel ahhoz az ilyen járművek
kritikus tömege iránti kereslet biztosítása érdekében – amely lehetővé
teszi a költséghatékony európai ágazati fejlesztéseket és az alternatív
üzemanyaggal hajtott járművek uniós szintű mobilitását – uniós
szintű fellépésre van szükség, az Unió az Európai Unióról szóló
Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban
intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben rögzített arányosság elvével
összhangban ez az irányelv nem lép túl azon, ami e célkitűzések
megvalósításához szükséges. ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk
Tárgy Ez az irányelv az alternatív üzemanyagok uniós
infrastruktúrájának bevezetésére irányuló közös intézkedési keretet hoz létre a
közlekedés kőolajfüggőségének megszüntetése érdekében, valamint
meghatározza az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésére és a
közös műszaki előírásokra, többek között az elektromos járművek
feltöltőállomásaira, valamint a földgáz- (cseppfolyósított földgáz – LNG
és sűrített földgáz – CNG) és hidrogéntöltő állomásokra vonatkozó
minimumkövetelményeket. 2. cikk
Fogalommeghatározások Ezen irányelv alkalmazásában: 1. „alternatív üzemanyag”: a közlekedés
energiaellátásában a fosszilis kőolajforrásokat helyettesítő
üzemanyagok, amelyek potenciálisan hozzájárulhatnak a
szén-dioxid-mentesítéshez. Ezek az üzemanyagok többek között a következők: –
villamos energia, –
hidrogén, –
a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
fogalommeghatározása szerinti bioüzemanyagok; –
szintetikus üzemanyagok, –
földgáz, beleértve a biometánt, gáznemű
(sűrített földgáz – CNG) és cseppfolyósított (cseppfolyósított földgáz –
LNG) formában és –
cseppfolyósított propán-bután gáz (LPG); 2.
„feltöltőállomás”: lassú vagy gyors feltöltőállomás, vagy az
elektromos jármű akkumulátorának fizikai kicserélését végző
létesítmény; 3. „lassú
feltöltőállomás”: olyan feltöltőállomás, amely legfeljebb 22 kW
teljesítményű elektromos jármű villamos energiával történő
közvetlen feltöltését teszi lehetővé; 4. „gyors
feltöltőállomás”: olyan feltöltőállomás, amely 22 kW-nál nagyobb
teljesítményű elektromos jármű villamos energiával történő
közvetlen feltöltését teszi lehetővé; 5. „nyilvánosan hozzáférhető
feltöltő- vagy töltőállomás”: a felhasználóknak hátrányos
megkülönböztetéstől mentes hozzáférést biztosító feltöltő- vagy
töltőállomás; 6. „elektromos
jármű”: a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen
járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek
jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv[24]
alkalmazásában a 25 km/h-t meghaladó legnagyobb tervezési sebességű, egy
vagy több, árammal működő, a hálózathoz nem folyamatosan
csatlakoztatott hajtómotorral felszerelt jármű, valamint annak az
elektromos hajtórendszer nagyfeszültségű sínjével galvanikus kapcsolatban
lévő nagyfeszültségű alkatrészei és rendszerei; 7. „töltőállomás”:
a cseppfolyósított földgáz (LNG) kivételével bármely üzemanyag ellátását
fizikai formában létesített kúton keresztül biztosító egység; 8.
„LNG-töltőállomás”: az LNG-ellátást fizikai formában létesített, rögzített
vagy mobil létesítményekhez (többek között járművekhez és hajókhoz)
csatlakoztatott kúton vagy mozgó LNG-konténeren keresztül biztosító egység. 3. cikk
Nemzeti szakpolitikai keretek (1) Az alternatív üzemanyagok és
az azokat kiszolgáló infrastruktúra piaci fejlesztésére vonatkozóan valamennyi
tagállam nemzeti szakpolitikai keretet fogad el, amely az I. mellékletben
felsorolt információkat, de legalább az alábbi elemeket tartalmazza: –
az alternatív üzemanyagok helyzetének és
jövőbeni fejlesztésének értékelése; –
az alternatív üzemanyagok határokon átnyúló
összefüggő infrastrukturális lefedettségének értékelése; –
az alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítését
támogató szabályozási keret; –
a nemzeti szakpolitikai keret végrehajtását
támogató szakpolitikai intézkedések; –
a bevezetést és a gyártást támogató intézkedések; –
kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs
támogatás, –
az alternatív üzemanyagok bevezetésére vonatkozó
célok, –
az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek 2020-ra
várható száma, –
LNG-töltőállomások iránti igény felmérése a TEN-T
törzshálózaton kívüli, a szállítási műveletekben részt nem vevő
hajók, különösen a halászhajók számára fontos kikötőkben –
adott esetben más tagállamokkal a (2) bekezdéssel
összhangban megkötött együttműködési megállapodások. (2) A tagállamok konzultáció
révén vagy közös szakpolitikai kereteken belül együttműködnek annak
biztosítására, hogy az ezen irányelv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges
intézkedések koherensek legyenek és összhangban álljanak egymással. (3) Az alternatív üzemanyagok
infrastruktúrájához nyújtott uniós és nemzeti támogató intézkedések kizárólag a
nemzeti szakpolitikai keretben szereplő üzemanyagokra vonatkozhatnak. (4) Az alternatív üzemanyagok
infrastruktúrájára irányuló támogatási intézkedéseket az állami támogatásokra
vonatkozóan az Európai Unió működéséről szóló szerződésben
megállapított szabályokkal összhangban kell végrehajtani. (5) A tagállamok [ezen irányelv
hatálybalépésétől számított 18 hónapon belül] értesítik a Bizottságot
nemzeti szakpolitikai keretükről. (6) A Bizottság értékeli a
nemzeti szakpolitikai kereteket, és gondoskodik arról, hogy azok uniós szinten
koherensek legyenek. A nemzeti szakpolitikai keretek értékeléséről szóló
jelentést a keretek kézhezvételétől számított egy éven belül továbbítja az
Európai Parlamentnek. (7) A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 8. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben szereplő elemek jegyzékének
és az I. mellékletben meghatározott információknak a módosítására vonatkozóan. 4. cikk
A közlekedés energiaellátása (1) A tagállamok gondoskodnak
arról, hogy legkésőbb 2020. december 31-ig megépüljön legalább a
II. melléklet táblázatában megadott számú, elektromos járművek által
igénybe vehető feltöltőállomás. (2) A feltöltőállomások legalább
10 %-ának nyilvánosan hozzáférhetőnek kell lennie. (3) Az elektromos járművek
lassú feltöltőállomásainak legkésőbb 2015. december 31-ig
meg kell felelniük a III. melléklet 1.1. pontjában meghatározott
műszaki előírásoknak. Az elektromos járművek gyors
feltöltőállomásainak legkésőbb 2017. december 31-ig meg
kell felelniük a III. melléklet 1.2. pontjában meghatározott
műszaki előírásoknak.. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a lassú és a
gyors feltöltőállomásoknak a III. melléklet 1.1. és 1.2. pontjában
meghatározott berendezései tisztességes, méltányos és hátrányos
megkülönböztetéstől mentes feltételekkel legyenek igénybe vehetők. (4) A tagállamok gondoskodnak
arról, hogy a kikötőkben kiépüljön a vízen közlekedő hajók part menti
energiaellátása, feltéve hogy az költséghatékony és környezeti előnyökkel
jár. (5) A tengeri és belvízi
közlekedés part menti energiaellátásának legkésőbb 2015. december 31-ig
meg kell felelnie a III. melléklet 1.3. pontjában meghatározott
műszaki előírásoknak. (6) Az elektromos járművek
valamennyi nyilvánosan hozzáférhető feltöltőállomását fel kell
szerelni a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 28. pontja szerinti
intelligens mérési rendszerekkel, és a feltöltőállomásoknak eleget kell
tenniük az említett irányelv 9. cikkének (2) bekezdésében
meghatározott követelményeknek. (7) Az elektromos járművek
feltöltőállomásainak fogyasztási adataira és mérési rendszerére a 2009/72/EK
irányelv I. melléklete 1. h) pontját és I. melléklete 2. pontjának
utolsó albekezdését kell alkalmazni. (8) A tagállamok nem tilthatják
meg az elektromos járművet használók számára, hogy valamely
villamosenergia-szolgáltatótól villamos energiát vásároljanak, függetlenül
attól, hogy a szolgáltatót mely tagállamban vették nyilvántartásba. A tagállamok biztosítják a fogyasztók azon jogát, hogy
egyidejűleg több szolgáltatóval is szerződhessenek annak érdekében,
hogy az elektromos jármű energiaellátásáról külön állapodhassanak meg. (9) A tagállamok biztosítják,
hogy bármely személy jogosult legyen nyilvánosan hozzáférhető
feltöltőállomások építésére és üzemeltetésére, valamint hogy az
elosztórendszer-üzemeltetők hátrányos megkülönböztetéstől mentesen
együttműködjenek az ilyen személyekkel. (10) A tagállamok biztosítják, hogy
a nyilvánosan hozzáférhető feltöltőállomások díjszabása ésszerű
legyen, és hogy a feltöltőállomás üzemeltetőjével szerződéses
viszonyban nem álló felhasználók elektromos járművének feltöltésekor
felszámított ár ne foglaljon magában büntető jellegű vagy túl magas
díjakat. (11) A Bizottság felhatalmazást kap
arra, hogy a 8. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a III. melléklet 1.1., 1.2. és 1.3. pontjában
szereplő műszaki előírások módosítására vonatkozóan. 5. cikk
A közlekedés hidrogénellátása (1) Azok a tagállamok, amelyek területén ezen irányelv
hatálybalépésekor már léteznek hidrogéntöltő állomások, legkésőbb 2020. december 31-ig
biztosítják kellő számú nyilvánosan hozzáférhető, egymástól
legfeljebb 300 km távolságra található hidrogéntöltő állomás kiépítését
annak érdekében, hogy a hidrogénüzemű gépjárművek az ország egész
területén közlekedhessenek. (2) A gépjárműveket kiszolgáló valamennyi
hidrogéntöltő állomásnak legkésőbb 2015. december 31-ig meg
kell felelnie a III. melléklet 2. pontjában meghatározott
műszaki előírásoknak. (3) A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 8. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a III. melléklet 2. pontjában szereplő
műszaki előírások módosítására vonatkozóan. 6. cikk
A közlekedés földgázellátása (1) A tagállamok gondoskodnak
arról, hogy legkésőbb 2020. december 31-ig a transzeurópai
közlekedési (TEN-T) törzshálózat valamennyi tengeri kikötőjében a tengeri
és belvízi szállítás során igénybe vehető, nyilvánosan hozzáférhető
LNG-töltőállomások épüljenek. (2) A tagállamok gondoskodnak
arról, hogy legkésőbb 2025. december 31-ig a TEN-T törzshálózat
valamennyi belvízi kikötőjében a belvízi szállítás során igénybe
vehető, nyilvánosan hozzáférhető LNG-töltőállomások épüljenek. (3) A tagállamok együttműködnek
annak biztosítására, hogy a cseppfolyósított földgázzal hajtott nehéz
tehergépjárművek a TEN-T törzshálózatához tartozó utak teljes hosszában
közlekedhessenek. E célból legkésőbb 2020. december 31-ig
legfeljebb 400 kilométerenként nyilvánosan hozzáférhető
LNG-töltőállomásokat létesítenek. (4) A tengeri és belvízi
szállítás során igénybe vehető valamennyi LNG-töltőállomásnak
legkésőbb 2015. december 31-ig meg kell felelnie a
III. melléklet 3.1. pontjában meghatározott műszaki
előírásoknak. (5) A gépjárműveket
kiszolgáló valamennyi, nyilvánosan hozzáférhető LNG-töltőállomásnak
legkésőbb 2015. december 31-ig meg kell felelnie a
III. melléklet 3.2. pontjában meghatározott műszaki
előírásoknak. (6) A tagállamok gondoskodnak
arról, hogy legkésőbb 2020. december 31-ig legfeljebb 150 kilométerenként
kellő számú nyilvánosan hozzáférhető töltőállomás álljon
rendelkezésre, lehetővé téve ezáltal, hogy a sűrített földgázzal
hajtott járművek az Unió egész területén közlekedjenek. (7) A gépjárműveket
kiszolgáló valamennyi CNG-töltőállomásnak legkésőbb 2015. december 31-ig
meg kell felelnie a III. melléklet 3.3. pontjában meghatározott
műszaki előírásoknak. (8) A gépjárműveket
kiszolgáló valamennyi CNG-töltőállomás által biztosított földgáz
minőségének meg kell felelnie a jelenlegi és fejlett technológiát
alkalmazó, sűrített földgázzal hajtott járművekben elvárt szintnek. (9) A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 8. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a III. melléklet 3.1., 3.2. és 3.3. pontjában
szereplő műszaki előírások módosítására vonatkozóan. (10) A Bizottság végrehajtási
aktusokat fogad el a következők tekintetében: –
a cseppfolyósított földgáz tárolására, szállítására
és töltési folyamatára vonatkozó biztonsági előírások; –
a hajók és csónakok, valamint a tengeri és belvízi
szállítás során igénybe vehető LNG-töltőállomások kölcsönös
átjárhatóságát biztosító műszaki előírások. A végrehajtási jogi aktusokat a 9. cikkben
említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 7. cikk
A fogyasztók tájékoztatása a közlekedési üzemanyagokról (1) A 2009/30/EK irányelv sérelme
nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a piacon kínált üzemanyagok és
járművek kompatibilitásáról releváns, világos és közérthető
információk álljanak rendelkezésre: a) valamennyi töltőállomás kútjainál,
valamint a területükön található gépjármű-kereskedésekben és műszaki
ellenőrző létesítményekben; b) a gépjárművek kézikönyvében; c) a gépjárművön. Ez a követelmény
[ezen irányelv hatálybalépésének napjától] a tagállamok területén értékesített
valamennyi új járműre, valamint a(z) [ezen irányelv hatálybalépésének
napját] követő első műszaki ellenőrzés időpontjától a
tagállamok területén nyilvántartásba vett járművekre alkalmazandó. (2) Az üzemanyagok
kompatibilitására vonatkozó, az (1) bekezdésben említett tájékoztatásnak –
amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak, és az irányelv célkitűzéseinek
elérése szempontjából megfelelőek – az európai szabványrendszerek (EN)
szerinti, a III. melléklet 4. pontjában felsorolt üzemanyag-címkézési
szabványokon kell alapulnia, és meg kell valósítani e szabványok grafikus
megjelenítését. (3) Az (1) bekezdés szerinti
követelmények szintén a (2) bekezdésben említett grafikus megjelenítéssel
teljesíthetők. (4) A Bizottság végrehajtási
aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza a kompatibilitásra vonatkozó
információknak és grafikus megjelenítésüknek a pontos helyét a járművön,
biztosítva ezáltal az uniós szintű harmonizációt. Amennyiben nem állnak
rendelkezésre az üzemanyag-címkézési szabványokat magukban foglaló EN
szabványrendszerek, vagy ezek az irányelv céljainak elérése szempontjából nem
megfelelők, a Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben
meghatározza az uniós piacra bevezetett és a Bizottság értékelése szerint egynél
több tagállamban az összes értékesítési mennyiség 1 %-át elérő
üzemanyagokra vonatkozó üzemanyag-címkézési paramétereket. (6) Az ebben a cikkben említett
végrehajtási aktusokat a 9. cikkben említett eljárással összhangban kell
elfogadni. 8. cikk
A felhatalmazás gyakorlása (1) A Bizottság az e cikkben
meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok elfogadására. (2) A Bizottság a 3., 4., 5. és 6. cikkben
említett felhatalmazást határozatlan időre kapja. (3) Az Európai Parlament vagy a
Tanács bármikor visszavonhatja a 3., 4., 5. és 6. cikkben említett
felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő naptól vagy a határozatban megjelölt későbbi
időponttól hatályos. A határozat nem érinti a már hatályban lévő
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4) A Bizottság a felhatalmazáson
alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (5) A 3., 4., 5. és 6. cikk
alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba,
ha az értesítést követő [két hónapos] időtartam leteltéig sem az
Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló
jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam
leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy
nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az
időtartam három hónappal meghosszabbodik. 9. cikk
A bizottság (1) A Bizottság munkáját egy
bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett
bizottságnak minősül. (2) Az e bekezdésre történő
hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. (3) Amikor a bizottság
szakvéleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az írásbeli eljárást
eredmény nélkül lezárják, amennyiben a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre
álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok
többsége ezt kéri. 10. cikk
Jelentéstétel és felülvizsgálat (1) [Ezen irányelv hatálybalépése
után két évvel], majd ezt követően kétévente minden tagállam jelentést
nyújt be a Bizottságnak a nemzeti szakpolitikai keretről és annak
végrehajtásáról. E jelentéseknek tartalmazniuk kell az I. mellékletben
meghatározott információkat. (2) A Bizottság először
[ezen irányelv átültetése után két évvel], majd ezt követően kétévente
jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv
alkalmazásáról. A Bizottság jelentése a következőket
tartalmazza: –
az egyes tagállamok által hozott intézkedések
értékelése; –
az ezen irányelv által az alternatív üzemanyagok
piacának fejlődésére, valamint a gazdaságra és a környezetre gyakorolt
hatások értékelése; –
az ezen irányelv hatálya alá tartozó alternatív
üzemanyagokat és bármely más üzemanyagot érintő műszaki és piaci
fejlődésre vonatkozó információk. A Bizottság megfelelő intézkedésekre tehet
javaslatot. A Bizottság jelentésében értékeli az ezen
irányelvben az infrastruktúra kiépítésére és az előírások végrehajtására
vonatkozóan meghatározott követelmények és határidők teljesítését,
figyelembe véve az egyes alternatív üzemanyagok területén bekövetkező
műszaki, gazdasági és piaci fejleményeket, és adott esetben kísérő
jogalkotási javaslatot dolgoz ki. 11. cikk
Átültetés (1) A tagállamok hatályba
léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek
szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek [annak hatálybalépése dátumát
követő 18 hónappal] megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják
a Bizottságot. (2) Amikor a tagállamok
elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az
irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást
kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (3) A tagállamok közlik a
Bizottsággal nemzeti joguknak azon alapvető rendelkezéseit, amelyeket az
ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. 12. cikk
Hatálybalépés Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. 13. cikk
Címzettek Ennek az irányelvnek a tagállamok a
címzettjei. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a
Tanács részéről az elnök az
elnök I. MELLÉKLET Nemzeti
szakpolitikai keretek A nemzeti szakpolitikai keretek legalább a
következő elemeket tartalmazzák: 1. Szabályozási keret A szabályozási keret az
alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítését támogató intézkedéseket foglal magában,
úgymint építési engedélyeket, parkolási engedélyeket, a vállalkozások
környezeti teljesítményére vonatkozó tanúsítványt, illetve a
töltőállomások engedélyeit. 2. A nemzeti szakpolitikai keret
végrehajtását támogató szakpolitikai intézkedések Ezek az intézkedések legalább a következő
elemeket tartalmazzák: - közvetlen ösztönzők alternatív
üzemanyaggal hajtott közlekedési eszközök vásárlására vagy
alternatívüzemanyag-infrastruktúra építésére; - lehetséges adókedvezmények az alternatív
üzemanyaggal hajtott közlekedési eszközök és az
alternatívüzemanyag-infrastruktúrák népszerűsítése érdekében; - közbeszerzés, ezen belül közös közbeszerzés
alkalmazása az alternatív üzemanyagok támogatására; - keresleti oldali, nem pénzügyi jellegű
ösztönzők: pl. kedvező hozzáférés korlátozott területekhez, parkolási
politika, elkülönített sávok; 3. A bevezetést és a gyártást támogató
intézkedések Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának
bevezetésére elkülönített, üzemanyagtípusok és közlekedési módok (közúti,
vasúti, vízi és légi) szerint differenciált éves költségvetés. Az alternatív üzemanyag-technológiákat
alkalmazó gyártóüzemek támogatására elkülönített, üzemanyagtípusok és
közlekedési módok szerint differenciált éves költségvetés. 4. Kutatás, technológiafejlesztés és
demonstráció: Az alternatív üzemanyagokra irányuló kutatás,
technológiafejlesztés és demonstrációs projektek támogatására elkülönített,
üzemanyagtípusok és közlekedési módok szerint differenciált éves költségvetés. 5. Célkitűzések - 2020-ig az alternatív üzemanyagok
különböző (közúti, vasúti, vízi és légi) közlekedési módokban történő
bevezetése és a kapcsolódó infrastruktúra terén elérendő célok. - Az alternatív üzemanyagok különböző
közlekedési módokban történő bevezetése és a kapcsolódó infrastruktúra
terén évente meghatározott, a 2020-ra kitűzött nemzeti célok elérését
szolgáló nemzeti célok. II. MELLÉKLET Az
elektromos járművek feltöltőállomásainak tagállamonkénti minimális
száma Tagállam || Feltöltőállomások száma (ezer) || Nyilvánosan hozzáférhető feltöltőállomások száma (ezer) BE || 207 || 21 BG || 69 || 7 CZ || 129 || 13 DK || 54 || 5 DE || 1503 || 150 EE || 12 || 1 IE || 22 || 2 EL || 128 || 13 ES || 824 || 82 FR || 969 || 97 IT || 1255 || 125 CY || 20 || 2 LV || 17 || 2 LT || 41 || 4 LU || 14 || 1 HU || 68 || 7 MT || 10 || 1 NL || 321 || 32 AT || 116 || 12 PL || 460 || 46 PT || 123 || 12 RO || 101 || 10 SI || 26 || 3 SK || 36 || 4 FI || 71 || 7 SE || 145 || 14 UK || 1221 || 122 HR || 38 || 4 III. MELLÉKLET Műszaki
előírások 1. Az elektromos feltöltőállomásokra
vonatkozó műszaki előírások 1.1. Elektromos járművek lassú
elektromos feltöltőállomásai Az elektromos járművek váltakozó árammal
működő lassú feltöltőállomásait a kölcsönös átjárhatóság
érdekében az EN 62196-2:2012 szabvány szerinti 2. típusú csatlakozókkal
kell felszerelni. 1.2. Elektromos járművek gyors
elektromos feltöltőállomásai Az elektromos járművek váltakozó árammal
működő gyors feltöltőállomásait a kölcsönös átjárhatóság
érdekében az EN 62196-2:2012 szabvány szerinti 2. típusú csatlakozókkal
kell felszerelni. Az elektromos járművek egyenárammal
működő, gyors feltöltőállomásait a kölcsönös átjárhatóság
érdekében a 2014-ben elfogadandó vonatkozó EN szabvány szerinti „Combo 2”
típusú csatlakozókkal kell felszerelni. 1.3. Part menti villamos energia vízen
közlekedő hajók számára A vízen közlekedő hajók part menti
villamosenergia-ellátásának, a rendszerek kialakítását, üzembe helyezését és
tesztelését is ideértve, meg kell felelnie a 2014-ben elfogadandó vonatkozó EN
szabványnak, valamint e szabvány közzétételéig az IEC/ISO/IEEE 80005-1
szabványban foglalt műszaki előírásoknak. 2. A gépjárművek hidrogéntöltő
állomásaira vonatkozó műszaki előírások 2.1. A szárazföldi járművekben
üzemanyagként használt gáznemű hidrogént biztosító kültéri
hidrogéntöltő állomásoknak meg kell felelniük a 2014-ben elfogadandó
vonatkozó EN szabványnak, valamint e szabvány közzétételéig a gáznemű
hidrogén töltésére vonatkozó ISO/TS 20100:2008 szabványban foglalt műszaki
előírásoknak. 2.2. A hidrogéntöltő állomásokon
biztosított hidrogén tisztaságának meg kell felelnie a 2014-ben elfogadandó
vonatkozó EN szabványnak, valamint e szabvány közzétételéig az ISO 14687-2
szabványban foglalt műszaki előírásoknak. 2.3. A hidrogéntöltő állomásokon
alkalmazott töltési algoritmusoknak és berendezéseknek meg kell felelniük a 2014-ben
elfogadandó vonatkozó EN szabványnak, valamint e szabvány közzétételéig a
hidrogénnel hajtott szárazföldi könnyű gépjárművekre vonatkozó ISO 20100
töltési eljárásoknak. 2.4. A járművek gáznemű hidrogén
töltésére szolgáló csatlakozóinak meg kell felelniük a 2014-ben elfogadandó
vonatkozó EN szabványnak, valamint e szabvány közzétételéig a gáznemű
hidrogénnel hajtott szárazföldi járművek töltésére szolgáló csatlakozó
berendezésekre vonatkozó ISO 17268 szabványnak. 3. A földgáztöltő állomásokra
vonatkozó műszaki előírások 3.1. A vízen
közlekedő hajók által igénybe vehető, cseppfolyósított földgáz (LNG)
töltésére szolgáló állomásokra vonatkozó műszaki előírások A vízen közlekedő hajók által igénybe
vehető LNG-töltőállomásoknak meg kell felelniük a 2014-ben
elfogadandó vonatkozó EN szabványoknak. 3.2. A
gépjárművek által igénybe vehető, cseppfolyósított földgáz (LNG)
töltésére szolgáló állomásokra vonatkozó műszaki előírások A gépjárművek
által igénybe vehető LNG-töltőállomásoknak meg kell felelniük a 2014-ben
elfogadandó vonatkozó EN szabványnak. 3.3. A gépjárművek által igénybe
vehető, sűrített földgáz (CNG) töltésére szolgáló állomásokra
vonatkozó műszaki előírások 3.3.1. A CNG-csatlakozók/érzékelőknek meg
kell felelniük az ENSZ-EGB 110. sz. előírásának (amely az ISO 14469 szabvány I.
és II. részére hivatkozik). 3.3.2. A CNG- és L-CNG-töltőállomásoknak
meg kell felelniük a 2014-ben elfogadandó vonatkozó EN szabványnak. 4. A bioüzemanyagot tartalmazó benzinre és
dízelüzemanyagokra vonatkozó műszaki előírások 4.1. Az alacsony bioetanol-tartalmú
keverék benzinnek meg kell felelnie az EN 228 szabványnak. 4.2. Az alacsony biodízel-tartalmú
keverék dízelolajnak meg kell felelnie az EN 590 szabványnak. 4.3. A töltőállomásokon található
valamennyi benzinkútnak eleget kell tennie az EN 228 szabványban
meghatározott üzemanyag-címkézési követelményeknek. 4.4. A töltőállomásokon található
valamennyi dízelkútnak eleget kell tennie az EN 590 szabványban
meghatározott üzemanyag-címkézési követelményeknek. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A
tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A
javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek)
1.5. A
javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett
igazgatási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási
és kontrollrendszer 2.3. A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe
Irányelv
az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának
bevezetéséről 1.2. A tevékenységalapú irányítás
/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek)[25]
Közlekedés
1.3. A javaslat/kezdeményezés
típusa X A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[26]
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések Az
Európa 2020 stratégia „Erőforrás-hatékony Európa” elnevezésű kiemelt
kezdeményezése Az
„Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes
és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című FEHÉR KÖNYV. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek) 4. konkrét célkitűzés Az
alacsony szén-dioxid-kibocsátású közlekedési módok fokozottabb használata és a
multimodalitás előmozdítása (a „Hatékony közlekedés” megjelölésű
általános célkitűzéshez kapcsolódóan). Konkrét
célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Szárazföldi,
légi- és tengeri közlekedés 1.4.3. Várható eredmény(ek) és
hatás(ok) Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra. A
minimális alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítése és a közös műszaki
szabványok uniós szintű bevezetése Az
uniós gépjármű- és hajógyártás vezető szerepének megőrzése;
hozzájárulás az európai gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez A
kőolajimporttól való függés megszüntetése Hozzájárulás
annak a célnak az eléréséhez, hogy 2050-ig 60°%-kal csökkenjen a
közlekedésből származó üvegházhatású gázkibocsátás. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat. Elektromos
feltöltőállomások/töltőállomások száma Az
alternatív üzemanyaggal hajtott járművek/hajók száma A
kőolajimport csökkenésének százalékos aránya A
közlekedésből származó üvegházhatású gázkibocsátás csökkenésének százalékos
aránya 1.5. A javaslat/kezdeményezés
indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek) Rövid
távon: A
villamos energia, a hidrogén, az LNG (vízi közlekedés és tehergépjárművek)
és a CNG tekintetében a minimális infrastrukturális lefedettség megvalósítása Üzemanyag-címkézés
a töltőállomásoknál és a járműveken Hosszú
távon: A villamos energia, a hidrogén, az LNG (vízi közlekedés és
tehergépjárművek) és a CNG tekintetében az optimális infrastrukturális
lefedettség megvalósítása 1.5.2. Az uniós részvételből
adódó többletérték Az
alternatívüzemanyag-infrastruktúra és az alternatív üzemanyagokkal hajtott
járművek és hajók tekintetében az egységes piac fejlesztésének
elősegítése Megfelelő
feltételek kialakítása ahhoz, hogy a különféle piaci szereplők
betölthessék szerepüket 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága A
korábbi kezdeményezések és támogatási intézkedések főképpen az
üzemanyaggyártásra, a járműtechnológiára és az alternatív üzemanyagok
forgalmazására összpontosultak, viszont figyelmen kívül hagyták a szükséges
infrastruktúra kiépítésének fontosságát. Mindezek
fényében bizonyossá vált, hogy uniós fellépésre van szükség az
infrastruktúra-fejlesztés terén. 1.5.4. Összhang és lehetséges
szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel Közlekedési
infrastruktúra – TEN-T Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik –
¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től
ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig –
¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig Ñ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik –
Beindítási időszak: az irányelv
elfogadásától 1.7. Tervezett igazgatási
módszer(ek)[27] Ñ Centralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: –
¨ végrehajtó ügynökségek –
¨ a Közösségek által létrehozott szervek[28] –
¨ tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek –
¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek ¨ Megosztott igazgatás
a tagállamokkal ¨ Decentralizált igazgatás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
igazgatás (nevezze meg) Egynél több igazgatási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit. Ezen
irányelv hatálybalépése után két évvel, majd ezt követően kétévente minden
tagállam jelentést küld a Bizottságnak az alternatív üzemanyagok és az azokat
kiszolgáló infrastruktúra piaci fejlesztésére vonatkozó nemzeti szakpolitikai
keretről és annak végrehajtásáról. A
Bizottság először az ezen irányelv átültetése után két évvel, majd ezt
követően kétévente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
az irányelv alkalmazásáról. 2.2. Irányítási és
kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) Az
irányelv átültetését érintő késedelmek Nem
megfelelő végrehajtás 2.2.2. Tervezett ellenőrzési
mód(ok) A
tagállamok időszakos jelentései (az első jelentés 2 évvel az
irányelv hatálybalépése után esedékes, azt követően pedig kétévente kell
küldeni) 2.3. A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. A
monitoringtanulmányok készítésére elkülönített uniós finanszírozás. Ezeket a
tanulmányokat a Bizottság szolgálatai kellőképpen figyelemmel fogják
kísérni. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA A beruházások költségét kizárólag az ipar fogja
viselni. A Bizottság kétévente tanulmányt készít. 3.1. A kiadások a többéves
pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási
tételét/tételeit érintik? 06.020300 – Az európai közlekedéspolitikát és az
utasjogokat támogató tevékenységek A finanszírozás a hitelezés
átcsoportosításával történik (nincs hatása a többéves pénzügyi tervre) · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám: 06.020300 [Leírás: Az európai közlekedéspolitikát és az utasjogokat támogató tevékenységek] || diff./nem diff. ([29]) || EFTA-országoktól[30] || tagjelölt országoktól[31] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében || [XX.YY.YY.YY] || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek: NINCS A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés………………………………] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében || [XX.YY.YY.YY] || || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám 06.020300 || Az európai közlekedéspolitikát és az utasjogokat támogató tevékenységek A kiadásokra gyakorolt becsült hatás: Főigazgatóság: Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság (MOVE) || || || N. év[32] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma: 06.020300 || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || (1) || 0 || 250,000 || 0 || 250,000 || 0 || 250,000 || 0 || 750,000 Kifizetési előirányzatok || (2) || || || 250,000 || || 250,000 || || 250,000 || 750,000 Költségvetési tétel száma || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[33] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || || || || || || A Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatósághoz tartozó ÖSSZES előirányzat || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || =1+1a +3 || || 250,000 || || 250,000 || || 250,000 || || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || || || 250,000 || || 250,000 || || 250,000 || 750,000 Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret <...> FEJEZETÉHEZ/ALFEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || =4+ 6 || || 250,000 || || 250,000 || || 250,000 || || 750,000 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || , || 250,000 || || 250,000 || || 250,000 || 750,000 Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint: Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5. || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || N. év (EUR) || N+1. év (EUR) || N+2. év (EUR) || N+3. év (EUR) || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető (EUR) || ÖSSZESEN (EUR) Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság || Humánerőforrás (személyzetátcsoportosítás) || 131,000 || 131,000 || 131,000 || 131,000 || 131,000 || 131,000 || 131,000 || 917,000 Egyéb igazgatási kiadások: irányítóbizottság – 1 ülés/év || 13,770 || 13,770 || 13,770 || 13,770 || 13,770 || 13,770 || 13,770 || 96,390 Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 144,770 || 144,770 || 144,770 || 144,770 || 144,770 || 144,770 || 144,770 || 1,013,390 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 144,770 || 144,770 || 144,770 || 144,770 || 144,770 || 144,770 || 144,770 || 1,013,390 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || N. év[34] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || 144,770 || 394,770 || || 394,770 || || 394,770 || || 1,329,080 Kifizetési előirányzatok || 144,770 || || 394,770 || || 394,770 || || 394,770 || 1,329,080 3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás –
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását. –
Ñ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Teljesítések típusa[35] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség (EUR) || Teljesítések száma || Költség (EUR) || Teljesítések száma || Költség (EUR) || Teljesítések száma || Költség (EUR) || Teljesítések száma || Költség (EUR) || Teljesítések száma || Költség (EUR) || Teljesítések száma || Költség (EUR) || Teljesítések száma összesen || Összköltség (EUR) 4. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[36]… || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || Tanulmányok || 250,000 || 0 || 0 || 1 || 250;000 || 0 || 0 || 1 || 250,000 || 0 || 0 || 1 || 250,000 || 0 || 0 || 3 || 750,000 - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 4. konkrét célkitűzés részösszege || 0 || 0 || 1 || 250;000 || 0 || 0 || 1 || 250,000 || 0 || 0 || 1 || 250,000 || 0 || 0 || 3 || 750,000 ... sz. konkrét célkitűzés || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG (EUR) || 0 || 0 || 1 || 250;000 || 0 || 0 || 1 || 250,000 || 0 || 0 || 1 || 250,000 || 0 || 0 || 3 || 750,000 3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés –
Ñ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását (személyzetátcsoportosítás). –
¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után: millió EUR (három
tizedesjegyig) || N. év[37] (EUR) || N+1. év (EUR) || N+2. év (EUR) || N+3. év (EUR) || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető (EUR) || ÖSSZESEN (EUR) A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || 0 (személyzetátcsoportosítás) Egyéb igazgatási kiadások || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 96,390 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 96,390 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[38] bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 13,370 || 96,390 3.2.3.2. Becsült
humánerőforrás-szükségletek –
Ñ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást: a
személyzet átcsoportosításra kerül –
¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy
tizedesjeggyel) kell kifejezni || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 0.5 AD + 0.05 AST || 0.5 AD + 0.05 AST || 0.5 AD + 0.05 AST || 0.5 AD + 0.05 AST || 0.5 AD + 0.05 AST || 0.5 AD + 0.05 AST || 0.5 AD + 0.05 AST XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || || Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[39] XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 04 yy[40] || - a központban[41] || || || || || || || - a küldöttségeknél || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || ÖSSZESEN || || || || || || || XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek
az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához
rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli
személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott
esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők
az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz
rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő
feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Külső személyzet || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség –
Ñ A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[42]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban –
ÑA javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást. –
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás –
Ñ A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. –
¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő: ·
¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást ·
¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[43] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető ..... jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét. [1] COM(2010) 2020 végleges. [2] COM(2011) 144
végleges. [3] COM(2013) 17. [4] http://ec.europa.eu/transport/urban/cts/doc/2011-01-25-future-transport-fuels-report.pdf; http://ec.europa.eu/transport/urban/cts/doc/2011-12-2nd-future-transport-fuels-report.pdf; http://ec.europa.eu/transport/urban/cts/doc/jeg_cts_report_201105.pdf; http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/files/cars-21-final-report-2012_en.pdf http://ec.europa.eu/transport/urban/events/2011_04_13_future_transport_fuels_en.htm;
http://ec.europa.eu/transport/urban/consultations/doc/cts/report-on-results.pdf; http://ec.europa.eu/transport/urban/studies/doc/2012-08-cts-implementation-study.pdf.
[5] http://ec.europa.eu/transport/urban/studies/urban_en.htm.
[6] www.eutransportghg2050.eu [7] HL C […], […], […] o. [8] HL C […], […], […] o. [9] HL C […], […], […] o. [10] COM(2010) 2020. [11] COM(2011) 144. [12] H L 140., 2009.6.5., 16. o. [13] COM(2013) 17 [14] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/files/cars-21-final-report-2012_en.pdf. [15] COM(2012) 636 final, 2012.11.8. [16] HL L 140., 2009.6.5., 16. o. [17] HL L 211., 2009.8.14., 55. o. [18] HL L 327., 2012.11.27. [19] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. június 18-i 595/2009/EK
rendelete a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a
gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról, a járművek javítására és
karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférésről, a 715/2007/EK
rendelet és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 80/1269/EGK, a 2005/55/EK
és a 2005/78/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, HL L 188.,
2009.7.18., 1–13. o. [20] HL L xxx [21] HL L 140., 2009.6.5.,
88. o. [22] HL L 316., 2012.11.14., 12. o. [23] HL L 55., 2011.2.28., 13. o. [24] HL L 263., 2007.10.9., 1. o. [25] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú
költségvetés-tervezés: ABB (Activity
Based Budgeting). [26] A költségvetési rendelet 49. cikke (6)
bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [27] Az egyes igazgatási módszerek
ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő
hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [28] A költségvetési rendelet 185.
cikkében említett szervek. [29] Differenciált/nem differenciált
előirányzat. [30] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [31] Tagjelölt országok és adott esetben a
nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [32] Az N. év a javaslat/kezdeményezés
végrehajtásának első éve. [33] Technikai és/vagy igazgatási
segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához
biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás,
közvetlen kutatás. [34] Az N. év a javaslat/kezdeményezés
végrehajtásának első éve. [35] A teljesítés a nyújtandó termékekre
és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott
diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [36] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét
célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés. [37] Az N. év a javaslat/kezdeményezés
végrehajtásának első éve. [38] Technikai és/vagy igazgatási
segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához
biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás,
közvetlen kutatás. [39] AC= szerződéses alkalmazott;
INT= átmeneti alkalmazott; JED=küldöttségi pályakezdő szakértő; AL=
helyi alkalmazott; END= kirendelt nemzeti szakértő. [40] Az operatív előirányzatoknál a
külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban:
BA-tételek). [41] Elsősorban a strukturális
alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az
Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [42] Lásd az intézményközi megállapodás 19.
és 24. pontját. [43] A tradicionális saját források
(vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal
(beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.