EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document C2006/272E/02
MINUTES#Tuesday 25 October 2005
JEGYZŐKÖNYV
2005. október 25., kedd
JEGYZŐKÖNYV
2005. október 25., kedd
HL C 272E., 2006.11.9, p. 13–270
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
9.11.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
CE 272/13 |
JEGYZŐKÖNYV
(2006/C 272 E/02)
ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE
ELNÖKSÉG: Josep BORRELL FONTELLES
elnök
1. Az ülés megnyitása
Az ülést 09.05-kor nyitják meg.
2. Vita az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről (benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok bejelentése)
A következő képviselők vagy képviselőcsoportok nyújtottak be az Eljárási Szabályzat 115. cikkének értelmében vitaindítványt, az alábbi állásfoglalásra irányuló indítványokkal kapcsolatban:
I. |
AZ EMBERI JOGOK NYUGAT-SZAHARÁBAN
|
II. |
ÜZBEGISZTÁN
|
III. |
TENZIN DELEK RINPOCHÉ ÜGYE
|
A felszólalási időkeretet az Eljárási Szabályzat 142. cikkének megfelelően osztják fel.
3. Barroso és McCreevy urak legutóbbi nyilatkozatai a Vaxholm-ügyről (vita)
José Manuel Barroso és Charlie McCreevy nyilatkozatai: McCreevy úr legutóbbi nyilatkozatai a Vaxholmügyről
José Manuel Barroso (a Bizottság elnöke) és Charlie McCreevy (a Bizottság tagja) nyilatkozatot tesz.
Felszólal Hans-Gert Poettering, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Martin Schulz, a PSE képviselőcsoport nevében, Graham Watson, az ALDE képviselőcsoport nevében, Carl Schlyter, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Francis Wurtz, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Nils Lundgren, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Brian Crowley, az UEN képviselőcsoport nevében, James Hugh Allister, független, Ria Oomen-Ruijten, Jan Andersson, Cecilia Malmström, Elisabeth Schroedter, Eva-Britt Svensson, Kathy Sinnott, Roberts Zīle, Gunnar Hökmark, Richard Falbr, Jens-Peter Bonde, Proinsias De Rossa és José Manuel Barroso.
A vitát berekesztik.
ELNÖKSÉG: Luigi COCILOVO
alelnök
4. Az influenza-világjárvány elleni küzdelem stratégiája (vita)
Szóbeli választ igénylő kérdést tesz fel: Karl-Heinz Florenz, a Bizottsághoz (O-0089/2005): Az influenzavilágjárvány elleni küzdelem stratégiája (B6-0334/2005)
Antonios Trakatellis (a szerző helyettese) kifejti a szóbeli választ igénylő kérdést.
Markos Kyprianou (a Bizottság tagja) válaszol a kérdésre (B6-0334/2005).
Felszólal John Bowis, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Phillip Whitehead, a PSE képviselőcsoport nevében, Georgs Andrejevs, az ALDE képviselőcsoport nevében, Satu Hassi, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Adamos Adamou, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Georgios Karatzaferis, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Alessandro Foglietta, az UEN képviselőcsoport nevében, Irena Belohorská, független, Françoise Grossetête, Marie-Noëlle Lienemann, Jules Maaten, Caroline Lucas, Urszula Krupa, Luca Romagnoli, Neil Parish, Dorette Corbey, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Ryszard Czarnecki, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, María del Pilar Ayuso González, Katerina Batzeli, Avril Doyle, Linda McAvan, Miroslav Mikolášik, Evangelia Tzampazi, Karsten Friedrich Hoppenstedt és Markos Kyprianou.
A vita lezárását követően, az Eljárási Szabályzat 108. cikkének (5) bekezdése alapján az alábbi állásfoglalásra irányuló indítványt nyújtották be:
— |
Georgs Andrejevs, Karl-Heinz Florenz és Antonios Trakatellis, az ENVI bizottság nevében, az influenzavilágjárvány elleni stratégiáról (B6-0548/2005) |
A vitát berekesztik.
Szavazás: 2005.10.26-i jegyzőkönyv, 3.7. pont.
ELNÖKSÉG: Mario MAURO
alelnök
5. Szavazások órája
A szavazások eredményei részletesen (módosítások, külön és részenkénti szavazások stb.) a jegyzőkönyvhöz csatolt I. mellékletben találhatók.
5.1. Az EK és Azerbajdzsán közötti megállapodás a légi szolgáltatások bizonyos vonatkozásairól * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)
Jelentés az Európai Közösség és az Azerbajdzsán Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról [COM(2005)0060 - C6-0130/2005 - 2005/0011(CNS)] - Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság
Előadó: Paolo Costa (A6-0230/2005).
(Egyszerű többség)
(A szavazás eredménye: I. melléklet, 1. pont)
JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET
Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2005)0390)
5.2. Az Európai Unió 6/2005. sz. költségvetés-módosítási tervezete a 2005. költségvetési évre * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)
6/2005. sz. költségvetés-módosítási tervezet (IV. szakasz) - Bíróság [12180/2005 - C6-0304/2005]
(Minősített többség)
(A szavazás eredménye: I. melléklet, 2. pont)
MÓDOSÍTÁS
Elfogadva (P6_TA(2005)0391)
5.3. 6/2005. sz. költségvetés-módosítási tervezet: IV. szakasz - Bíróság (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)
Jelentés az Európai Unió 6/2005. sz., a 2005. költségvetési évre vonatkozó költségvetés-módosítási tervezetéről: IV. szakasz - Bíróság, a Közszolgálati Törvényszék létrehozása [12180/2005 - C6-0304/2005 - 2005/2159(BUD)] - Költségvetési Bizottság
Előadó: Anne E. Jensen (A6-0306/2005)
(Minősített többség)
(A szavazás eredménye: I. melléklet, 3. pont)
ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY
Elfogadva (P6_TA(2005)0392)
5.4. Hulladékszállítás ***II (szavazás)
Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról a hulladékszállításról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében [15311/4/2004 - C6-0223/2005 - 2003/0139(COD)] - Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság
Előadó: Johannes Blokland (A6-0287/2005)
(Minősített többség)
(A szavazás eredménye: I. melléklet, 4. pont)
A TANÁCS KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA
Módosítással jóváhagyottnak nyilvánítva (P6_TA(2005)0393)
5.5. A vasúti fuvarozási szolgáltatásokra vonatkozó szerződéses minőségi követelmények ***I (zárószavazás)
Jelentés a vasúti teherszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos szerződésekben lefektetett minőségi követelményeknek való meg nem feleléssel kapcsolatos kártérítésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [COM(2004)0144 - C6-0004/2004 - 2004/0050(COD)] - Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság
Előadó: Roberts Zīle (A6-0171/2005)
(Egyszerű többség)
(A szavazás eredménye: I. melléklet, 5. pont)
A Bizottság javaslatát 2005.09.28-án elutasította a Parlament (2005.09.28-i jegyzőkönyv, 7.6. pont), és a kérdést az illetékes bizottsághoz utalták (az Eljárási Szabályzat 52. cikkének (3) bekezdése).
JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET
Elfogadva (P6_TA(2005)0394)
A javaslat elutasítása ennélfogva megerősítésre került. Az eljárás lezárult.
5.6. Integrált cselekvési terv az egész életen át tartó tanulás és képzés terén ***I (szavazás)
Jelentés az egész életen át tartó tanulás és képzés terén egy integrált cselekvési program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról [COM(2004)0474 - C6-0095/2004 - 2004/0153(COD)] - Kulturális és Oktatási Bizottság
Előadó: Doris Pack (A6-0267/2005).
(Egyszerű többség)
(A szavazás eredménye: I. melléklet, 6. pont)
A BIZOTTSÁG JAVASLATA
Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2005)0395)
JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET
Elfogadva (P6_TA(2005)0395)
Felszólalások a szavazásról:
— |
Antonio Tajani az általa előterjesztett 79. módosításról. |
5.7. A Cselekvő ifjúság-program (2007-2013) ***I (szavazás)
Jelentés a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra a Cselekvő ifjúság-program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról [COM(2004)0471 - C6-0096/2004 - 2004/0152(COD)] - Kulturális és Oktatási Bizottság
Előadó: Lissy Gröner (A6-0263/2005).
(Egyszerű többség)
(A szavazás eredménye: I. melléklet, 7. pont)
A BIZOTTSÁG JAVASLATA
Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2005)0396)
JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET
Elfogadva (P6_TA(2005)0396)
5.8. Kultúra 2007 program (2007-2013) ***I (szavazás)
Jelentés a Kultúra 2007 program létrehozásáról (2007-2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról [COM(2004)0469 - C6-0094/2004 - 2004/0150(COD)] - Kulturális és Oktatási Bizottság
Előadó: Vasco Graça Moura (A6-0269/2005)
(Egyszerű többség)
(A szavazás eredménye: I. melléklet, 8. pont)
A BIZOTTSÁG JAVASLATA
Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2005)0397)
JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET
Elfogadva (P6_TA(2005)0397)
ELNÖKSÉG: Josep BORRELL FONTELLES
elnök
6. Ünnepélyes ülés - Chile
A Parlament 12.00 óra és 12.30 óra között, Ricardo Lagos Escobar, a Chilei Köztársaság elnökének látogatása alkalmából ünnepi ülést tart.
ELNÖKSÉG: Mario MAURO
alelnök
7. Szavazások órája (folytatás)
7.1. Az európai audiovizuális ágazatot támogató program (MEDIA 2007) ***I (szavazás)
Jelentés az európai audiovizuális ágazatot támogató program megvalósításáról (MEDIA 2007) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról [COM(2004)0470 - C6-0093/2004 - 2004/0151(COD)] - Kulturális és Oktatási Bizottság
Előadó: Ruth Hieronymi (A6-0278/2005)
(Egyszerű többség)
(A szavazás eredménye: I. melléklet, 9. pont)
A BIZOTTSÁG JAVASLATA
Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2005)0398)
JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET
Elfogadva (P6_TA(2005)0398)
Felszólalások a szavazásról:
— |
Phillip Whitehead a szavazás előtt, az Eljárási Szabályzat I. melléklete 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően nyilatkozik pénzügyi érdekeltségéről, és közli, hogy nem fog részt venni a jelentésről szóló szavazáson. |
8. A szavazáshoz fűzött indokolások
A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások:
A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolásokat az Eljárási Szabályzat 163. cikke (3) bekezdésének értelmében az ülésről készült szó szerinti jegyzőkönyvek tartalmazzák.
A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások:
Doris Pack-jelentés - A6-0267/2005
— |
Michl Ebner |
9. A szavazatok helyesbítései
A szavazatok helyesbítései az alábbi weboldalon találhatók: „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (Roll-call votes)”, valamint a II. melléklet nyomtatott változatában: „Név szerinti szavazások eredménye”.
Az Europarl weboldalon található elektronikus változat frissítése naponta történik, a szavazás napját követő legfeljebb kéthetes időszakban.
A szavazatok helyesbítéseinek listáját ezt követően lezárják, lefordítják és a Hivatalos Lapban közzéteszik.
A szavazásról távolmaradásukat bejelentő képviselők:
Hiltrud Breyer és Ana Maria Gomes közlik, hogy nem vettek részt a szavazásokon - kivéve a Ruth Hieronymi-jelentésről (A6-0278/2005) szólót -, mivel a szavazókártyájukkal probléma volt.
Phillip Whitehead az Eljárási Szabályzat I. melléklete 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően nyilatkozik pénzügyi érdekeltségéről, és közli, hogy nem vett részt a Ruth Hieronymi-jelentésről szóló szavazáson (A6-0278/2005).
(A 12.40-kor megszakított ülést 15.00-kor folytatják.)
ELNÖKSÉG: Dagmar ROTH-BEHRENDT
alelnök
10. Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása
Erika Mann közli, hogy jelen volt, a neve ennek ellenére nem szerepel a jelenléti íven.
Az előző ülés jegyzőkönyvét elfogadták.
*
* *
Felszólal Erika Mann, aki kéri, hogy az elnök levélben nyilvánítsa ki a Parlament együttérzését a Wilma nevű hurrikán által sújtott mexikói nép iránt, és vizsgálja meg az EK-Mexikó szabadkereskedelmi megállapodás által kínált lehetőségeket a szükséges segély Mexikó számára történő eljuttatására (az elnök asszony ezt tudomásul veszi).
(A 15.05-kor Olli Rehn (a Bizottság tagja) megérkezéséig megszakított ülést 15.10-kor folytatják.)
11. Bulgária és Románia által a csatlakozáshoz vezető úton elért eredmények (vita)
A Bizottság nyilatkozata: Bulgária és Románia által a csatlakozáshoz vezető úton elért eredmények
Olli Rehn (a Bizottság tagja) nyilatkozatot tesz.
Felszólal Roger Knapman a Bizottság késéséről (az elnök asszony elveszi tőle a szót).
Felszólal Elmar Brok, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Pierre Moscovici, a PSE képviselőcsoport nevében, Alexander Lambsdorff, az ALDE képviselőcsoport nevében, Joost Lagendijk, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Erik Meijer, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Bastiaan Belder, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Salvatore Tatarella, az UEN képviselőcsoport nevében, Jan Tadeusz Masiel, független, Geoffrey Van Orden, Jan Marinus Wiersma, Nicholson of Winterbourne, Christopher Beazley, aki sajnálatát fejezi ki a Tanács távolmaradása miatt, és Milan Horáček.
ELNÖKSÉG: Miroslav OUZKÝ
alelnök
Felszólal Jaromír Kohlíček, Roger Knapman, Andreas Mölzer, Francisco José Millán Mon, Hannes Swoboda, Jeanine Hennis-Plasschaert, Elly de Groen-Kouwenhoven, Athanasios Pafilis, Nils Lundgren, Koenraad Dillen, Gál Kinga, Catherine Guy-Quint, Luciana Sbarbati, Marie Anne Isler Béguin, Hans-Peter Martin, David Casa, Dobolyi Alexandra, Cecilia Malmström, Anna Ibrisagic, Helmut Kuhne, Szent-Iványi István, Guido Podestà, Miguel Angel Martínez Martínez, Duka-Zólyomi Árpád, Józef Pinior, Ivo Strejček, Panagiotis Beglitis, Camiel Eurlings, Libor Rouček, Olajos Péter, Georgios Papastamkos, Michl Ebner, Ioannis Varvitsiotis, Mairead McGuinness, Bernd Posselt és Olli Rehn.
ELNÖKSÉG: Sylvia-Yvonne KAUFMANN
alelnök
A vitát berekesztik.
12. Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések)
A Parlament számos, a Bizottsághoz intézett kérdést megvizsgál (B6-0332/2005).
Első rész
47. kérdés (Linda McAvan): A légi utasok jogai.
Jacques Barrot (a Bizottság alelnöke) válaszol a kérdésre, illetve Linda McAvan, Richard Corbett és Paul Rübig kiegészítő kérdéseire.
48. kérdés (João de Deus Pinheiro): Verseny a gáz- és a villamosenergia-szektorban.
Neelie Kroes (a Bizottság tagja) válaszol a kérdésre, illetve João de Deus Pinheiro, Paul Rübig és José Manuel García-Margallo y Marfil kiegészítő kérdéseire.
Felszólal Antonio Masip Hidalgo.
49. kérdés (Georgios Toussas): A kőolajár.
Neelie Kroes válaszol a kérdésre, illetve Georgios Toussas és Antonio Masip Hidalgo kiegészítő kérdéseire.
Második rész
50. kérdés (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): A hulladékok problémája és annak orvoslási lehetőségei.
Stavros Dimas (a Bizottság tagja) válaszol a kérdésre, illetve Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Mairead McGuinness és Gay Mitchell kiegészítő kérdéseire.
51. kérdés (Sarah Ludford): Az Egyesült Királysággal szemben a városi szennyvízzel kapcsolatos irányelv megsértése miatt indított jogsértési eljárás.
Stavros Dimas válaszol a kérdésre, illetve Sarah Ludford kiegészítő kérdésére.
52. kérdés (Dimitrios Papadimoulis): Szennyvíziszap és biológiai szennyvíztisztító telep Psytalliában.
Stavros Dimas válaszol a kérdésre, illetve Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos és Josu Ortuondo Larrea kiegészítő kérdéseire.
A 53-59. kérdésekre írásban válaszolnak majd.
60. kérdés (Sajjad Karim): Az EU-Izrael társulási megállapodás.
Benita Ferrero-Waldner (a Bizottság tagja) válaszol a kérdésre, illetve Sajjad Karim, David Martin és Jonas Sjöstedt kiegészítő kérdéseire.
A 61. kérdés tárgytalan, mivel a szerzője nincs jelen.
62. kérdés (Bernd Posselt): A Dél-Kaukázus és a Kaszpi-tenger.
Benita Ferrero-Waldner válaszol a kérdésre, illetve Bernd Posselt és Justas Vincas Paleckis kiegészítő kérdéseire.
63. kérdés (Ģirts Valdis Kristovskis): Az Európai Unió által Tunézia részére nyújtott hitelek helyzete.
Benita Ferrero-Waldner válaszol a kérdésre, illetve Ģirts Valdis Kristovskis kiegészítő kérdésére.
A 64-72. kérdésekre írásban válaszolnak majd.
A 73., 74. és 78. kérdések tárgytalanok, mivel szerzőik nincsenek jelen.
75. kérdés (Ioannis Gklavakis): A szivacshalászat lehetőségei.
Joe Borg (a Bizottság tagja) válaszol a kérdésre, illetve Ioannis Gklavakis kiegészítő kérdésére.
Felszólal Christopher Beazley a kérdések órájának lefolytatásával kapcsolatban.
76. kérdés (Mairead McGuinness): Az eresztőháló használatának hatása az Európa vizeiben található lazacállományra.
Joe Borg válaszol a kérdésre, illetve Mairead McGuinness és David Martin kiegészítő kérdéseire.
77. kérdés (María Isabel Salinas García): A halászati előírások betartásának elmulasztása a Földközi-tengeren.
Joe Borg válaszol a kérdésre, illetve María Isabel Salinas García kiegészítő kérdésére.
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra.
A Bizottsághoz intézett kérdések órája lezárva.
(A 19.25-kor megszakított ülést 21 órakor folytatják.)
ELNÖKSÉG: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA
alelnök
13. Biotechnológiai találmányok szabadalma (vita)
A Bizottság nyilatkozata: Biotechnológiai találmányok szabadalma
Charlie McCreevy (a Bizottság tagja) nyilatkozatot tesz.
Felszólal Peter Liese, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Maria Berger, a PSE képviselőcsoport nevében, Diana Wallis, az ALDE képviselőcsoport nevében, Hiltrud Breyer, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Johannes Blokland, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Marcin Libicki, az UEN képviselőcsoport nevében, Manuel Medina Ortega, Patrizia Toia, Maciej Marian Giertych, Andrzej Jan Szejna és Kathy Sinnott.
A vita lezárását követően az Eljárási Szabályzat 103. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok:
— |
Diana Wallis, az ALDE képviselőcsoport nevében, a biotechnológiai találmányok szabadalmairól (B6-0551/2005); |
— |
Maria Berger, a PSE képviselőcsoport nevében, a biotechnológiai találmányok szabadalmairól (B6-0552/2005); |
— |
Hiltrud Breyer és Margrete Auken, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a biotechnológiai találmányok jogi védelméről (B6-0553/2005); |
— |
Klaus-Heiner Lehne, Jaime Mayor Oreja, Miroslav Mikolášik, Peter Liese és Giuseppe Gargani, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a biotechnológiai találmányok szabadalmairól (B6-0554/2005); |
— |
Brian Crowley, Rolandas Pavilionis és Marcin Libicki, az UEN képviselőcsoport nevében, a biotechnológiai találmányok szabadalmairól (B6-0555/2005); |
— |
Umberto Guidoni, Marco Rizzo, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro és Sylvia-Yvonne Kaufmann, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, a biotechnológiai találmányok jogi védelméről (B6-0556/2005); |
— |
Bastiaan Belder, Johannes Blokland, Kathy Sinnott, Maciej Marian Giertych, Patrick Louis, Mario Borghezio, Matteo Salvini és Francesco Enrico Speroni, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, a biotechnológiai találmányok szabadalmaztatásáról (B6-0557/2005). |
A vitát berekesztik.
Szavazás: 2005.10.26-i jegyzőkönyv, 3.8. pont.
14. A szervezett bűnözés elleni küzdelem * (vita)
Jelentés a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról [COM(2005)0006 - C6-0061/2005 - 2005/0003(CNS)] - Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
Előadó: Bill Newton Dunn (A6-0277/2005)
Felszólal Franco Frattini (a Bizottság alelnöke).
Bill Newton Dunn előterjeszti a jelentést.
Felszólal Manfred Weber, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Martine Roure, a PSE képviselőcsoport nevében, Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, Johannes Voggenhuber, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Giusto Catania, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, James Hugh Allister, független, Carlos Coelho, Kyriacos Triantaphyllides, Alexander Stubb, Franco Frattini és Giusto Catania, utóbbi James Hugh Allister felszólalásával kapcsolatban.
A vitát berekesztik.
Szavazás: 2005.10.26-i jegyzőkönyv, 3.6. pont.
15. A gazdasági migráció kezelésének közösségi megközelítése (vita)
Jelentés a gazdasági migráció kezelésének közösségi megközelítéséről [COM(2004)0811 - 2005/2059(INI)] - Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
Előadó: Ewa Klamt (A6-0286/2005)
Ewa Klamt előterjeszti a jelentést.
Felszólal Franco Frattini (a Bizottság alelnöke).
Felszólal Gabriele Zimmer (a DEVE bizottság véleményének előadója), Danutė Budreikaitė (az INTA bizottság véleményének előadója), Anna Záborská (a FEMM bizottság véleményének előadója), Carlos Coelho, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Adeline Hazan, a PSE képviselőcsoport nevében, Sophia in 't Veld, az ALDE képviselőcsoport nevében, Jean Lambert, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Giusto Catania, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Jan Tadeusz Masiel, független, Patrick Gaubert és Martine Roure.
A vitát berekesztik.
Szavazás: 2005.10.26-i jegyzőkönyv, 3.9. pont.
16. Közösségi pénzügyi segítségnyújtás a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén ***I (vita)
Jelentés a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól és a 2236/95/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [COM(2004)0475 - C6-0086/2004 - 2004/0154(COD)] - Költségvetési Bizottság
Előadó: Mario Mauro (A6-0283/2005)
Felszólal Jacques Barrot (a Bizottság alelnöke)
Mario Mauro előterjeszti a jelentést.
Felszólal Ingeborg Gräßle, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Herbert Bösch, a PSE képviselőcsoport nevében, Sepp Kusstatscher, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Jacky Henin, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Sylwester Chruszcz, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Anna Elzbieta Fotyga, az UEN képviselőcsoport nevében, Leopold Józef Rutowicz, független, Stanisław Jałowiecki, Gilles Savary, Eva Lichtenberger, Bairbre de Brún, Alessandro Battilocchio és Jacques Barrot.
A vitát berekesztik.
Szavazás: 2005.10.26-i jegyzőkönyv, 3.4. pont.
17. Az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekben lévő adalékanyagok ***I (vita)
Jelentés a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK irányelv és az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló 94/35/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról [COM(2004)0650 - C6-0139/2004 - 2004/0237(COD)] - Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság
Előadó: Mojca Drčar Murko (A6-0191/2005)
Felszólal Markos Kyprianou (a Bizottság tagja).
Mojca Drčar Murko előterjeszti a jelentést.
Felszólal María del Pilar Ayuso González, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Åsa Westlund, a PSE képviselőcsoport nevében, Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, Christa Klaß és Markos Kyprianou.
A vitát berekesztik.
Szavazás: 2005.10.26-i jegyzőkönyv, 3.5. pont.
18. A következő ülés napirendje
A következő napi ülés napirendjét megállapították („Napirend” dokumentum PE 364.061/OJME).
19. Az ülés berekesztése
Az ülést 24 órakor berekesztik.
Julian Priestley
főtitkár
Josep Borrell Fontelles
elnök
JELENLÉTI ÍV
Aláírók:
Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Foglietta, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Janusz Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Öger, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka
Megfigyelők
Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Dîncu Vasile, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan
I. MELLÉKLET
A SZAVAZÁS EREDMÉNYE
Rövidítések és jelek magyarázata
+ |
elfogadva |
- |
elutasítva |
↓ |
tárgytalan |
V |
visszavonva |
NSz (..., ..., ...) |
név szerinti szavazás (mellette, ellene, tartózkodás) |
ESz (..., ..., ...) |
elektronikus szavazás (mellette, ellene, tartózkodás) |
rész. |
részenkénti szavazás |
kül. |
külön szavazás |
mód. |
módosítás |
MM |
megegyezéses módosítás |
MR |
megfelelő rész |
T |
törlő módosítás |
= |
azonos módosítások |
bek. |
bekezdés |
fr. bek. |
francia bekezdés |
preb. |
preambulumbekezdés |
ÁLL. IND. |
állásfoglalásra irányuló indítvány |
KÖZ. ÁLL. IND. |
közös állásfoglalásra irányuló indítvány |
TITK. |
titkos szavazás |
1. Az EK és Azerbajdzsán közötti megállapodás a légi szolgáltatások bizonyos vonatkozásairól *
Jelentés: Paolo COSTA (A6-0230/2005)
Tárgy |
NSz stb. |
Szavazat |
NSz/ESz - észrevételek |
egyetlen szavazás |
NSz |
+ |
355, 54, 10 |
Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek
IND/DEM: egyetlen szavazás
2. Az Európai Unió költségvetésének 6. sz. módosítása a 2005. költségvetési évre
Tárgy |
Mód. sz. |
Szerző |
NSz stb. |
Szavazat |
NSz/ESz - észrevételek |
A szöveg egésze |
1 |
bizottság |
|
+ |
minősített többség szükséges |
3. 6/2005. sz. költségvetés-módosítás: IV. szakasz
Jelentés: Anne E. JENSEN (A6-0306/2005)
Tárgy |
NSz stb. |
Szavazat |
NSz/ESz - észrevételek |
egyetlen szavazás |
|
+ |
minősített többség szükséges |
4. Hulladékszállítás ***II
Ajánlás második olvasatra: (minősített többség szükséges) Johannes BLOKLAND (A6-0287/2005)
Tárgy |
Mód. sz. |
Szerző |
NSz stb. |
Szavazat |
NSz/ESz - észrevételek |
1. tömb - megegyezéses módosítások |
1 2 6 8 12 14 17-22 26 29 32 36 38 40-45 47-50 53 55 57-64 70-75 77 79-80 84-85 90 102 104-106 108-113 |
bizottság IND/DEM, PPE-DE, PSE és ALDE |
|
+ |
|
2. tömb - Az illetékes bizottság módosításai |
3-5 10-11 13 15-16 23-25 27 30 33-35 37 39 46 51-52 54 56 65-69 76 78 81-82 86 89 |
bizottság |
|
↓ |
|
2. tömb - Az illetékes bizottság módosításai - külön szavazások |
83 |
bizottság |
NSz |
- |
70, 424, 41 |
87 |
bizottság |
NSz |
- |
82, 434, 45 |
|
88 |
bizottság |
NSz |
- |
73, 454, 48 |
|
1. cikk, (3) bek. |
91 |
Verts/ALE |
|
- |
|
7 |
bizottság |
|
+ |
|
|
1. cikk, (5) bek. után |
9 |
bizottság |
NSz |
- |
67, 515, 8 |
103 |
IND/DEM, PPE-DE, PSE és ALDE |
|
+ |
|
|
3. cikk, (5) bek. |
92 |
Verts/ALE |
|
- |
|
3. cikk, (5) bek. után |
93 |
Verts/ALE |
NSz |
- |
52, 501, 46 |
11. cikk, (1) bek., h) pont után |
94 |
Verts/ALE |
|
- |
|
107 |
IND/DEM, PPE-DE, PSE és ALDE |
|
+ |
|
|
28 |
bizottság |
|
↓ |
|
|
12. cikk, (1) bek., c) pont |
95 |
Verts/ALE |
|
- |
|
31 |
bizottság |
|
- |
|
|
12. cikk, (1) bek., c) pont után |
96 |
Verts/ALE |
|
- |
|
12. cikk, (1) bek., e) pont után |
97 |
Verts/ALE |
|
- |
|
12. cikk, (1) bek., g) pont |
98 |
Verts/ALE |
|
- |
|
42. cikk, (3) bek. után |
99 |
Verts/ALE |
|
- |
|
57. cikk, (1) bek., b) pont |
100 |
Verts/ALE |
|
- |
|
VII. melléklet után |
101 |
Verts/ALE |
NSz |
- |
53, 515, 52 |
A 7., 103. és 107. módosítás a kompromisszumcsomag részét képezi.
Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek
Verts/ALE: 9., 83., 87., 88., 93., 101. mód.
5. A vasúti fuvarozási szolgáltatásokra vonatkozó szerződéses minőségi követelmények ***I
Jelentés: Roberts ZILE (A6-0171/2005) (zárószavazás)
Tárgy |
Mód. sz. |
Szerző |
NSz stb. |
Szavazat |
NSz/ESz - észrevételek |
szavazás: jogalkotási állásfoglalás |
|
+ |
|
A Parlament 2005. szeptember 28-án elutasította a Bizottság javaslatát, és a kérdést az illetékes bizottsághoz utalták (az Eljárási Szabályzat 52. cikkének (3) bekezdése).
Ezzel a szavazással a Parlament megerősíti a rendeletre irányuló javaslat elutasítását.
Az eljárás ennélfogva lezárult.
6. Integrált cselekvési terv az egész életen át tartó tanulás és képzés terén ***I
Jelentés: Doris PACK (A6-0267/2005)
Tárgy |
Mód. sz. |
Szerző |
NSz stb. |
Szavazat |
NSz/ESz - észrevételek |
Határozatra irányuló javaslat |
|||||
Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás |
1-42 44-55 57-71 |
bizottság |
|
+ |
|
Az illetékes bizottság módosításai - külön szavazások |
56 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
15. cikk, (1) bek. |
75= 78= |
PSE PPE-DE |
ESz |
+ |
300, 282, 27 |
43 |
bizottság |
|
↓ |
|
|
42. cikk, (2) bek., d) pont után |
72 |
UEN |
|
- |
|
79 |
TAJANI és mások |
ESz |
- |
144, 401, 63 |
|
szavazás: módosított javaslat |
|
+ |
|
||
Jogalkotási állásfoglalás-tervezet |
|||||
(1) bek. után |
73= 76= |
PSE PPE-DE |
|
+ |
|
74= 77= |
PSE PPE-DE |
|
+ |
|
|
szavazás: jogalkotási állásfoglalás |
NSz |
+ |
549, 47, 23 |
Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek
PPE-DE: zárószavazás
Külön szavazásra irányuló kérelmek
PSE: 56. mód.
7 A Cselekvő ifjúság-program (2007-2013) ***I
Jelentés: Lissy GRÖNER (A6-0263/2005)
Tárgy |
Mód. sz. |
Szerző |
NSz stb. |
Szavazat |
NSz/ESz - észrevételek |
Határozatra irányuló javaslat |
|||||
Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás |
1-17 19-32 34 36-51 53 |
bizottság |
|
+ |
|
Az illetékes bizottság módosításai - külön szavazások |
18 |
bizottság |
ESz |
- |
290, 333, 9 |
3. cikk, (1) bek., f) pont után |
54 |
ALDE |
|
+ |
|
8. cikk, (6) bek., d) pont után |
62 67 |
PSE PPE-DE |
ESz |
V + |
326, 203, 53 |
8. cikk, (7) bek. után |
63 68 |
PSE PPE-DE |
|
V + |
|
13. cikk, (1) bek. |
64= 69= |
PSE PPE-DE |
|
+ |
|
33 |
bizottság |
|
↓ |
|
|
14. cikk, (3) bek. után |
55= 70= |
PSE Verts/ALE |
|
+ |
|
35 |
bizottság |
|
↓ |
|
|
Melléklet, 4. tevékenység, 4.1. pont, (3) bek. |
56= 71= |
PSE Verts/ALE |
|
- |
|
Melléklet, 4. tevékenység, 4.1. pont, (7) bek. |
57= 72= |
PSE Verts/ALE |
|
- |
|
Melléklet, 5. tevékenység, 5.1. pont |
59 |
PPE-DE |
ESz |
- |
470, 137, 22 |
Melléklet, 5. tevékenység, 5.1. pont után |
58= 73= |
PSE Verts/ALE |
|
+ |
|
52 |
bizottság |
|
↓ |
|
|
szavazás: módosított javaslat |
|
+ |
|
||
Jogalkotási állásfoglalás-tervezet |
|||||
(1) bek. után |
60= 65/jav= |
PSE PPE-DE |
|
+ |
|
61= 66= |
PSE PPE-DE |
|
+ |
|
|
szavazás: jogalkotási állásfoglalás |
NSz |
+ |
547, 76, 12 |
Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek
IND/DEM: zárószavazás
PPE-DE: 18. mód.
PSE: zárószavazás
8. Kultúra 2007 program (2007-2013) ***I
Jelentés: Vasco GRAÇA MOURA (A6-0269/2005)
Tárgy |
Mód. sz. |
Szerző |
NSz stb. |
Szavazat |
NSz/ESz - észrevételek |
Határozatra irányuló javaslat |
|||||
Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás |
1-2 4-5 7-8 10-11 13-16 18 20 23-24 26-28 31-34 39 41 43-44 47-48 50-60 |
bizottság |
|
+ |
|
Az illetékes bizottság módosításai - külön szavazások |
3 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
6 |
bizottság |
rész. |
|
|
|
1 |
+ |
|
|||
2 |
- |
|
|||
9 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
12 |
bizottság |
kül/ESz |
+ |
331, 290, 11 |
|
17 |
bizottság |
kül/ESz |
+ |
335, 279, 18 |
|
19 |
bizottság |
kül/ESz |
+ |
306, 292, 16 |
|
25 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
29 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
35 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
36 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
37 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
38 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
40 |
bizottság |
kül/ESz |
+ |
313, 306, 17 |
|
42 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
45 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
46 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
49 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
2. cikk, (1) bek. |
68= 71= |
PSE PPE-DE |
ESz |
- |
283, 320, 27 |
21 |
bizottság |
ESz |
- |
355, 200, 69 |
|
3. cikk, (2) bek., a) pont előtt |
65 |
PPE-DE |
NSz |
+ |
328, 270, 24 |
5. cikk, (1) bek., harmadik francia bekezdés után |
72 |
Verts/ALE |
|
+ |
|
12. cikk, b) pont után |
62 |
PSE |
|
+ |
|
30 |
bizottság |
|
↓ |
|
|
Melléklet, I. cím, 1.3. pont, (4) bek. |
63 |
PSE |
|
- |
|
(2) preb. után |
61 |
PSE |
|
+ |
|
(21) preb. után |
64 |
PPE-DE |
NSz |
+ |
335, 308, 3 |
szavazás: módosított javaslat |
|
+ |
|
||
Jogalkotási állásfoglalás-tervezet |
|||||
(1) bek. után |
66= 69= |
PSE PPE-DE |
|
+ |
|
67= 70= |
PSE PPE-DE |
|
+ |
|
|
szavazás: jogalkotási állásfoglalás |
NSz |
+ |
553, 61, 29 |
A 14. és 22. módosítást összevonták.
Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek
Verts/ALE: 65. mód.
PPE-DE: 64., 65. mód. és zárószavazás
Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek
Verts/ALE
6. mód.
1. rész: a teljes szöveg, kivéve: „különösen a kulturális örökség területe”
2. rész: a fenti szövegrész
Külön szavazásra irányuló kérelmek
Verts/ALE: 9., 12., 19., 40. mód.
PPE-DE: 17. mód.
PSE: 3., 9., 12., 19., 25., 29., 35., 36., 38., 40., 42., 46., 49. mód.
ALDE: 19., 37., 40., 45. mód.
9. Az európai audiovizuális ágazatot támogató program (MEDIA 2007) ***I
Jelentés: Ruth HIERONYMI (A6-0278/2005)
Tárgy |
Mód. sz. |
Szerző |
NSz stb. |
Szavazat |
NSz/ESz - észrevételek |
Határozatra irányuló javaslat |
|||||
Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás |
1-14 16-20 22-33 35-41 43-50 52-77 |
bizottság |
|
+ |
|
Az illetékes bizottság módosításai - külön szavazások |
15 |
bizottság |
NSz |
+ |
408, 26, 32 |
34 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
51 |
bizottság |
kül. |
+ |
|
|
1. cikk, (2) bek., 2. albek., a) pont |
78 |
ALDE |
|
+ |
|
21 |
bizottság |
|
↓ |
|
|
2. cikk, (1) bek. |
86= 89= |
PSE PPE-DE |
|
+ |
|
6. cikk, d) pont után |
80 |
UEN |
|
- |
|
13. cikk, (1) bek., d) pont |
42 |
bizottság |
|
+ |
|
81 |
UEN |
|
- |
|
|
16. cikk |
82 |
UEN |
|
- |
|
Melléklet, 2. fejezet, 2.1. pont, második francia bekezdés után |
83 |
UEN |
|
- |
|
(2) preb. után |
79 |
UEN |
|
- |
|
szavazás: módosított javaslat |
|
+ |
|
||
Jogalkotási állásfoglalás-tervezet |
|||||
(1) bek. után |
84= 87= |
PSE PPE-DE |
|
+ |
|
85= 88= |
PSE PPE-DE |
|
+ |
|
|
szavazás: jogalkotási állásfoglalás |
|
+ |
|
Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek
IND/DEM: 15. mód.
Külön szavazásra irányuló kérelmek
PPE-DE: 34. mód.
ALDE: 51. mód.
II. MELLÉKLET
NÉV SZERINTI SZAVAZÁS EREDMÉNYE
1. Costa-jelentés A6-0230/2005
Mellette: 355
ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Meijer, Seppänen
IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Giertych, Krupa, Lundgren, Wohlin
NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Koch, Konrad, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mathieu, Mauro, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Novak, Pack, Pieper, Pīks, Pinheiro, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina
PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, van den Berg, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, Capoulas Santos, Carlotti, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gierek, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lienemann, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Panzeri, Piecyk, Pittella, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Tatarella, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka
Ellene: 54
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Speroni, Titford, Wise, Železný
NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Mote
PPE-DE: Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Hatzidakis, Kasoulides, Kudrycka, Kušķis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Piskorski, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis
PSE: Batzeli
Tartózkodás: 10
GUE/NGL: Krarup
NI: Claeys, Dillen, Lang, Le Pen Marine, Romagnoli, Vanhecke
PPE-DE: Brejc, Sonik
Verts/ALE: van Buitenen
A szavazatok helyesbítései
Ellene: Stavros Arnaoutakis, Panagiotis Beglitis, Pedro Guerreiro, Georgios Karatzaferis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Stavros Lambrinidis, Marios Matsakis, Nikolaos Sifunakis
2. Blokland-ajánlás A6-0287/2005
Mellette: 70
ALDE: Nicholson of Winterbourne
GUE/NGL: Pafilis
IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Wohlin, Zapałowski
NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi
PPE-DE: Gaľa, Seeberg
UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka
Ellene: 424
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Adamou, Flasarová, Kohlíček, Strož, Uca
IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Wise
NI: Allister, Helmer
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Novak, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Camre
Tartózkodás: 41
GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz
IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Louis, Sinnott, Železný
NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke
PPE-DE: Wijkman
Verts/ALE: van Buitenen
A szavazatok helyesbítései
Mellette: Cristiana Muscardini, Claude Turmes
Ellene: Stephen Hughes, José Ribeiro e Castro
3. Blokland-ajánlás A6-0287/2005
Mellette: 82
ALDE: Malmström, Nicholson of Winterbourne
GUE/NGL: Pafilis
IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski
NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke
PPE-DE: Sonik, Stubb, Wijkman
PSE: Díez González, Golik, Grech
UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka
Ellene: 434
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Adamou, Kohlíček, Strož
IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Wise
NI: Helmer, Kilroy-Silk
PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Novak, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
Tartózkodás: 45
ALDE: Matsakis
GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz
IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Karatzaferis, Louis, Sinnott, Speroni, Železný
NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Mote
PPE-DE: Sommer
Verts/ALE: van Buitenen
A szavazatok helyesbítései
Mellette: Cristiana Muscardini, Claude Turmes
Ellene: Rosa Díez González, Stephen Hughes, José Ribeiro e Castro, Louis Grech
4. Blokland-ajánlás A6-0287/2005
Mellette: 73
GUE/NGL: Pafilis
IND/DEM: Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski
NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke
UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Tatarella, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka
Ellene: 454
ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Adamou, Kohlíček, Remek, Strož
IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Wise
NI: Helmer, Kilroy-Silk
PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Novak, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
Tartózkodás: 48
ALDE: Andrejevs
GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Karatzaferis, Louis, Sinnott, Speroni, Železný
NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Mote
PPE-DE: Wijkman
PSE: Bullmann, Paasilinna
Verts/ALE: van Buitenen
A szavazatok helyesbítései
Mellette: Claude Turmes
Ellene: José Ribeiro e Castro, Stephen Hughes
5. Blokland-ajánlás A6-0287/2005
Mellette: 67
GUE/NGL: Pafilis
IND/DEM: Bonde
NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke
PPE-DE: Wijkman
PSE: Sakalas
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka
Ellene: 515
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný
NI: Helmer, Kilroy-Silk
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Camre
Tartózkodás: 8
ALDE: Matsakis
IND/DEM: Lundgren, Wohlin
NI: Allister, Kozlík, Mote
UEN: Fotyga
Verts/ALE: van Buitenen
A szavazatok helyesbítései
Mellette: Claude Turmes
Ellene: Stephen Hughes
6. Blokland-ajánlás A6-0287/2005
Mellette: 52
GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Meijer, Pafilis
IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski
NI: Martin Hans-Peter
PPE-DE: Brepoels, Wijkman
PSE: Berman, Reynaud, Savary
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka
Ellene: 501
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Adamou, Kohlíček
IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Železný
NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Mote, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere
Tartózkodás: 46
GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Sinnott
NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke
PSE: Bullmann
Verts/ALE: van Buitenen
A szavazatok helyesbítései
Mellette: Claude Turmes
Ellene: Stephen Hughes
7. Blokland-ajánlás A6-0287/2005
Mellette: 53
ALDE: Toia
GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Meijer, Pafilis
IND/DEM: Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski
NI: Martin Hans-Peter
PPE-DE: Wijkman
PSE: Muscat, Reynaud, Santoro
Verts/ALE: Aubert, Beer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Ellene: 515
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Adamou
IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Wise, Wohlin, Železný
NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle
Tartózkodás: 52
ALDE: Samuelsen
GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Sinnott, Speroni
NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke
PSE: Bullmann
UEN: Camre
Verts/ALE: van Buitenen
A szavazatok helyesbítései
Mellette: Claude Turmes
Ellene: Stephen Hughes
8. Pack-jelentés A6-0267/2005
Mellette: 549
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski
NI: Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Ellene: 47
GUE/NGL: Adamou, Pafilis, Triantaphyllides
IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Wise, Wohlin
NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Mote
PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil
PSE: Riera Madurell
Tartózkodás: 23
GUE/NGL: Krarup
IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Speroni, Železný
NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke
PPE-DE: Pieper, Reul, Zvěřina
UEN: Camre
Verts/ALE: van Buitenen
A szavazatok helyesbítései
Mellette: Proinsias De Rossa
9. Gröner-jelentés A6-0263/2005
Mellette: 547
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni
NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Ellene: 76
GUE/NGL: Pafilis, Sjöstedt
IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný
NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke
PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil
UEN: Camre
Tartózkodás: 12
GUE/NGL: Krarup, Svensson
IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott
NI: Kozlík
PPE-DE: Lauk, Podkański, Wijkman, Zvěřina
Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter
A szavazatok helyesbítései
Mellette: Rainer Wieland
10. Graça Moura-jelentés A6-0269/2005
Mellette: 328
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Zapałowski
NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Harms, Hassi
Ellene: 270
ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Pafilis
IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak
NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote
PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka
Tartózkodás: 24
GUE/NGL: Krarup, Sjöstedt, Svensson
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Wohlin
NI: Kozlík
PPE-DE: Wijkman
UEN: Bielan
Verts/ALE: van Buitenen
A szavazatok helyesbítései
Mellette: Rainer Wieland
11. Graça Moura-jelentés A6-0269/2005
Mellette: 335
ALDE: De Sarnez, Guardans Cambó
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Zapałowski, Železný
NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle
Ellene: 308
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Krarup, Sjöstedt, Svensson
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Wohlin
NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote
PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, del Castillo Vera, Descamps, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Mathieu, Saïfi, Sudre
PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Tartózkodás: 3
NI: Bobošíková, Kozlík
Verts/ALE: van Buitenen
A szavazatok helyesbítései
Mellette: Paul Marie Coûteaux, Patrick Louis
12. Graça Moura-jelentés A6-0269/2005
Mellette: 553
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Borghezio, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak
NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber
Ellene: 61
GUE/NGL: Krarup, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson
IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný
NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Mote
PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil
UEN: Camre
Verts/ALE: Schlyter
Tartózkodás: 29
ALDE: Lehideux, Malmström
GUE/NGL: Seppänen
IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Krupa, Louis, Pęk, Sinnott
NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke
PPE-DE: Zvěřina
PSE: Gill
Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Romeva i Rueda, Trüpel, Ždanoka
13. Hieronymi-jelentés A6-0278/2005
Mellette: 408
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cocilovo, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia
GUE/NGL: Kaufmann
IND/DEM: Sinnott
NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fraga Estévez, Friedrich, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Honeyball, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Szymański, Tatarella
Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Romeva i Rueda, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka
Ellene: 26
GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Meijer, Seppänen, Svensson
IND/DEM: Bonde, Booth, Borghezio, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin
NI: Allister, Gollnisch, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi
PSE: Hedh
UEN: Kristovskis
Tartózkodás: 32
ALDE: Ek
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kohlíček, McDonald, Maštálka, Musacchio, Pafilis, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wurtz
IND/DEM: Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux
NI: Kozlík
PSE: van den Berg, Hedkvist Petersen, Segelström
UEN: Fotyga, Janowski, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: van Buitenen
A szavazatok helyesbítései
Mellette: Glyn Ford, David Martin, Richard Howitt, Járóka Lívia, Gérard Onesta, José Ribeiro e Castro
Ellene: Thomas Wise
ELFOGADOTT SZÖVEGEK
P6_TA(2005)0390
Megállapodás az EK és Azerbajdzsán között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről *
Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Azerbajdzsán Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0060 - C6-0130/2005 - 2005/0011(CNS))
(Konzultációs eljárás)
Az Európai Parlament,
— |
tekintettel a Tanács határozati javaslatára (COM(2005)0060) (1), |
— |
tekintettel az EK-Szerződés 80. cikke (2) bekezdésére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdése első mondatára, |
— |
tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0130/2005), |
— |
tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 83. cikkének (7) bekezdésére, |
— |
tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0230/2005), |
1. |
jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
2. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Azerbajdzsán Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
(1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
P6_TA(2005)0391
6/2005. sz. költségvetés-módosítási tervezet (módosítás)
Az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó, 6/2005. sz. költségvetés-módosítási tervezete - IV. szakasz - Bíróság - A Közszolgálati Törvényszék felállítása (12180/2005 - C6-0304/2005 - 2005/2159(BUDG))
1. módosítás
IV. SZAKASZ - Bíróság
Létszámterv: 2 állandó B*3, 2 állandó C*1 és 4 ideiglenes B*3 álláshely létrehozása.
Aktív személyzeti állomány
Sor |
2005-ös költségvetés |
6/2005. sz. KMT |
Módosítás |
2005-ös költségvetés + 6. sz. KMT (módosított) |
|
Kötelezettségvállalások |
Kötelezettségvállalások |
Kötelezettségvállalások |
Kötelezettségvállalások |
1 1 0 0 |
Alapilletmények |
|||
|
111 633 022 |
111 964 022 |
+73 000 |
112 037 022 |
1 1 0 1 |
Családi támogatások |
|||
|
8 940 000 |
8 967 000 |
+6 000 |
8 973 000 |
1 1 0 2 |
Külföldi munkavégzési és tartózkodási támogatások (beleértve az ESZAK-alapokmány 97. cikkét) |
|||
|
17 770 000 |
17 823 000 |
+12 000 |
17 835 000 |
1 1 3 0 |
Betegségbiztosítás |
|||
|
3 890 000 |
3 902 000 |
+3 000 |
3 905 000 |
1 1 8 1 |
Utazási költségek (a családtagokét is beleértve) |
|||
|
42 000 |
45 000 |
+2 000 |
47 000 |
1 1 8 2 |
Beilleszkedési, újrabeilleszkedési és áthelyezési támogatások |
|||
|
1 170 000 |
1 223 000 |
+30 000 |
1 253 000 |
1 1 8 3 |
Költözési költségek |
|||
|
217 000 |
238 000 |
+10 000 |
248 000 |
1 1 8 4 |
Ideiglenes napidíj |
|||
|
956 000 |
1 008 000 |
+23 000 |
1 031 000 |
1 1 9 1 |
Előzetes előirányzat |
|||
|
1 973 000 |
1 242 000 |
- 159 000 |
1 083 000 |
Indokolás
A Tanács által jóvá nem hagyott 8 (2 állandó B*3, 2 állandó C*1 és 4 ideiglenes B*3) álláshely létrehozása és a 7/2005. sz. előzetes költségvetés-módosítási tervezet számadatainak visszaállítása.
P6_TA(2005)0392
6/2005. sz. költségvetés-módosítási tervezet
Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó, 6/2005. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről, IV. szakasz - Bíróság - a Közszolgálati Törvényszék létrehozása (12180/2005 - C6-0304/2005 - 2005/2159(BUD))
Az Európai Parlament,
— |
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 272. cikke (4) bekezdésének utolsó előtti albekezdésére, |
— |
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 177. cikkére, |
— |
tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére, |
— |
tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó, 2004. december 16-án véglegesen elfogadott általános költségvetésére (2), |
— |
tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodásra (3), |
— |
tekintettel a Bizottság által 2005. szeptember 5-én előterjesztett, az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó, 7/2005. sz. költségvetés-módosítási előzetes tervezetére (COM(2005)0419), |
— |
tekintettel a Tanács által 2005. október 3-án megállapított 6/2005. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (12180/2005 - C6-0304/2005), |
— |
tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére és IV. mellékletére, |
— |
tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0306/2005), |
A. |
mivel a Tanács úgy határozott, hogy létrehozza a Közszolgálati Törvényszéket; |
B. |
mivel a Közszolgálati Törvényszék működése megkezdésének időpontját 2005-re előrehozták, |
1. |
úgy dönt, hogy a 7/2005. sz. költségvetés-módosítási előzetes tervezetben a Közszolgálati Törvényszék számára kért valamennyi álláshelyet megteremti, és a 6/2005. sz. költségvetés-módosítási előzetes tervezetben az előirányzatokat ennek megfelelően kiigazítja; |
2. |
jóváhagyja a Tanács 6/2005. sz. költségvetés-módosítási tervezetét annak módosított formájában; |
3. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, valamint a 6/2005. sz. költségvetés-módosítás tervezetére vonatkozó módosításokat a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Bíróságnak. |
(1) HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
(3) HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A 2003/429/EK határozattal módosított megállapodás (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.).
P6_TA(2005)0393
Hulladékszállítás ***II
Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Európai Parlament és a Tanács hulladékszállításról szóló rendeletének elfogadása tekintetében (15311/4/2004 - C6-0223/2005 - 2003/0139(COD))
(Együttdöntési eljárás: második olvasat)
Az Európai Parlament,
— |
tekintettel a Tanács közös álláspontjára (15311/4/2004 - C6-0223/2005), |
— |
tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz az első olvasat során (1) intézett javaslatára vonatkozó álláspontjára (COM(2003)0379) (2), |
— |
tekintettel a Bizottság javaslatához fűzött módosításokra (COM(2004)0172) (2), |
— |
tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, |
— |
tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére, |
— |
tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0287/2005), |
1. |
jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
2. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
(1) HL C 87. E, 2004.4.7., 281. o.
(2) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
P6_TC2-COD(2003)0139
Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2005. október 25-én került elfogadásra a hulladékszállításról szóló .../2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával való konzultációt követően,
a Szerződés 251. cikkében előírt eljárásnak megfelelően (2),
mivel:
(1) |
E rendelet fő és elsődleges célja és tárgya a környezet védelme, a rendelet a nemzetközi kereskedelemre csupán esetlegesen gyakorol hatást. |
(2) |
Az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az onnan kifelé történő hulladékszállítás felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló, 1993. február 1-jei 259/93/EGK tanácsi rendelet (3) jelentős módosítására már számos alkalommal sor került és további módosításra van szükség. Különösen szükséges, hogy a 259/93/EGK tanácsi rendeletben említett egységes kísérő dokumentumról szóló, 1994. november 24-i 94/774/EK bizottsági határozatnak (4), valamint a tagállamoknak a 259/93/EGK tanácsi rendelet 41. cikke (2) bekezdésének értelmében fennálló jelentéstételi kötelezettsége teljesítésének alapjául szolgáló kérdőívről szóló, 1999. június 3-i 1999/412/EK bizottsági határozatnak (5) a tartalma a rendeletbe átvételre kerüljön. A 259/93/EGK rendeletet helyébe ezért az érthetőség kedvéért új rendeletnek kell lépnie. |
(3) |
A 93/98/EGK tanácsi határozat (6) a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló, 1989. március 22-i Bázeli Egyezménynek (7) a Közösség részéről történő megkötését érintette; a Közösség 1994 óta részes fele az egyezménynek. A 259/93/EGK rendelet kiigazításával a Tanács szabályokat állapított meg annak érdekében, hogy - többek között - a hulladékszállítás felügyeletére és ellenőrzésére szolgáló, fennálló közösségi rendszer a Bázeli Egyezmény követelményeinek való megfeleltetésére kidolgozott ilyen szállításokat megnyirbálja és ellenőrizze. |
(4) |
A 97/640/EK tanácsi határozat (8) a Bázeli Egyezmény a részes felek konferenciája III/1 határozata által megállapított módosításának a Közösség részéről történő jóváhagyását érintette. A módosítás megtiltotta a veszélyes hulladékoknak az egyezmény VII. mellékletében felsorolt országokból az ott fel nem sorolt országokba ártalmatlanítás céljából történő kivitelét, valamint 1998. január 1-jétől az egyezmény 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett és hasznosításra szánt veszélyes hulladékok kivitelét is. A 259/93/EGK rendeletet a 120/97/EK tanácsi rendelet (9) ennek megfelelően módosította. |
(5) |
Arra a tényre tekintettel, hogy a Közösség - a hulladéklistáknak a Bázeli Egyezménnyel való harmonizálása és néhány egyéb követelmény felülvizsgálata érdekében - jóváhagyta a hulladékok hasznosítási célú, határokat átlépő szállításának felügyeletéről szóló C(92)39/végleges határozatot felülvizsgáló 2001. június 14-i C(2001)107/végleges OECD tanácsi határozatot (OECD határozat), az említett határozat tartalmát is át kell venni a közösségi jogszabályokba. |
(6) |
A Közösség aláírta a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 2001. május 22-i Stockholmi Egyezményt. |
(7) |
Fontos, hogy a hulladékszállítás felügyeletének és ellenőrzésének megszervezésére és szabályozására olyan módon kerüljön sor, amely számításba veszi a környezet minősége és az emberi egészség megőrzésének, védelmének és javításának szükségességét, és amely a rendelet egységesebb alkalmazását segíti elő a Közösség egész területén. |
(8) |
Észben kell tartani a Bázeli Egyezmény 4. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott követelményt, mely szerint a veszélyes hulladék szállítását csökkenteni kell úgy, hogy az a lehető legkisebb legyen, összhangban e hulladékoknak a környezetvédelmi szempontból megfelelő hatékony kezelésével. |
(9) |
Észben kell továbbá tartani a Bázeli Egyezmény részes feleinek az egyezmény 4. cikkének (1) bekezdése szerinti, veszélyes hulladékok vagy az egyezmény II. mellékletében felsorolt hulladékok behozatalának megtiltására vonatkozó jogát. |
(10) |
A fegyveres erők vagy segélyszervezetek által termelt hulladéknak a Közösségbe történő behozatala bizonyos körülmények között való behozatal esetén (ideértve a Közösségbe történő beléptetés esetén a Közösség területén való átszállítást is) e rendelet alkalmazási körén kívül esik. Az ilyen szállítás esetén tiszteletben kell tartani a nemzetközi jog és a nemzetközi megállapodások követelményeit. Ilyen esetekben a tranzitország és a Közösségben található célország valamennyi illetékes hatóságát előzetesen értesíteni kell a szállításról, illetve a rendeltetési helyről. |
(11) |
El kell kerülni a kétszeres eljárást a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10), amely rendelkezéseket tartalmaz az állati melléktermékek teljes szállítására, továbbítására és a Közösségen belüli, az oda irányuló és az onnan kifelé történő szállítására (gyűjtés, fuvarozás, kezelés, feldolgozás, felhasználás, hasznosítás vagy ártalmatlanítás, nyilvántartás, kísérő dokumentumok és nyomon követhetőség) vonatkozólag. |
(12) |
A Bizottság e rendelet hatálybalépésének időpontjáig jelentést készít az állat- és közegészségügy terén fennálló ágazati jogszabályok és az e rendelet közti kapcsolatról, továbbá az azonos szintű ellenőrzés megvalósítása érdekében ugyanezen időpontig az ilyen jogszabályok e rendeletnek való megfeleléséhez szükséges javaslatokat dolgoz ki. |
(13) |
Bár a hulladék tagállamon belüli szállításának felügyelete és ellenőrzése tagállami hatáskörbe tartozik, a hulladékszállítással kapcsolatos nemzeti rendszereknek a környezetvédelem és az emberi egészség védelme magas szintjének biztosítása érdekében figyelembe kell venniük a közösségi rendszerrel való koherencia szükségességét. |
(14) |
Az ártalmatlanításra szánt hulladék, valamint a III., a III.A. vagy a III.B. mellékletekben fel nem sorolt, hasznosításra szánt hulladék szállítása esetén az ilyen szállításokra vonatkozó előzetes írásos beleegyezéssel kell biztosítani a legmegfelelőbb felügyeletet és ellenőrzést. Az ilyen eljáráshoz ennek megfelelően előzetes bejelentésre van szükség, amely az illetékes hatóságok számára kellő tájékoztatást biztosít az emberi egészség és a környezet védelméhez szükséges intézkedések meghozatalához. Az előzetes értesítésnek a hatóságok számára azt is lehetővé kell tennie, hogy indokolt kifogással élhessenek az ilyen szállításokkal szemben. |
(15) |
A III., a III.A. vagy a III.B. mellékletekben felsorolt, hasznosításra szánt hulladék szállítása esetén az ilyen szállítások felügyeletének és ellenőrzésének minimumszintjét, meghatározott kísérőadatok előírásával kell biztosítani. |
(16) |
A rendelet egységes alkalmazása, valamint a belső piac megfelelő működése érdekében, továbbá a hatékonyság miatt szükséges annak előírása, hogy a bejelentéseket a küldő ország illetékes hatóságán keresztül tegyék meg. |
(17) |
Ugyancsak fontos a pénzügyi garanciák vagy az ezekkel egyenértékű biztosítások rendszerének tisztázása. |
(18) |
A hulladéktermelőknek a környezetvédelmi szempontból helyes hulladékgazdálkodásra vonatkozó kötelezettségére tekintettel a hulladékszállításra vonatkozó bejelentőlapot és kísérő dokumentumot - amennyiben lehetséges - a hulladéktermelőnek kell kiállítania. |
(19) |
A bejelentő számára eljárási garanciát kell nyújtani mind a jogbiztonság, mind e rendelet egységes alkalmazásának és a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében. |
(20) |
Az ártalmatlanításra szánt hulladék szállítása esetén a tagállamoknak számításba kell venni a földrajzi közelség, a hasznosítás elsődlegessége és az önellátás elveit közösségi és nemzeti szinten, a hulladékokról szóló, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelvnek (11) megfelelően, olyan - a Szerződéssel összhangban lévő - intézkedések foganatosításán keresztül, amelyek általában vagy részben tiltják a hulladékszállítást, vagy rendszeresen kifogást emelnek ellene. Figyelembe kell venni a 75/442/EGK irányelvben meghatározott követelményt, mely szerint a tagállamoknak a hulladékok ártalmatlanítására szolgáló létesítmények integrált és a célnak megfelelő hálózatát kell létrehozniuk, hogy ezzel a Közösség egészét képessé tegyék arra, hogy a hulladékok ártalmatlanítása terén önellátóvá váljon, valamint a tagállamokat arra, hogy e cél megvalósulásának irányában előre lépjenek, figyelembe véve a földrajzi körülményeket és bizonyos hulladékok esetében a különleges létesítmények iránti igényeket. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK irányelv (12) hatálya alá tartozó hulladékgazdálkodásra szolgáló létesítmények az irányelvben meghatározott, elérhető legjobb technikákat a létesítmény engedélyének megfelelően alkalmazzák, továbbá, hogy a hulladék kezelésére a közösségi jogban a hulladékártalmatlanítással kapcsolatos, jogilag kötelező erővel rendelkező környezetvédelmi szabványokkal összhangban kerüljön sor. |
(21) |
A hasznosításra szánt hulladék szállítása esetén a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a 96/61/EK irányelv hatálya alá tartozó, hulladékgazdálkodásra szolgáló létesítmények az irányelvben meghatározott, elérhető legjobb technikákat a létesítmény engedélyének megfelelően alkalmazzák. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a hulladék kezelésére a közösségi jogban a hulladékhasznosítással kapcsolatos, jogilag kötelező erővel rendelkező környezetvédelmi szabványokkal, valamint - figyelembe véve a 75/442/EGK irányelv 7. cikke (3) bekezdését - az említett irányelvnek megfelelően kidolgozott hulladékgazdálkodási tervekkel összhangban kerüljön sor a közösségi jog által a hulladékhasznosítással vagy újrafeldolgozással kapcsolatban megállapított, jogilag kötelező erővel rendelkező kötelezettségek végrehajtásának biztosítása érdekében. |
(22) |
A hulladékkezelő létesítményekre és az egyedi hulladékanyagok kezelésére vonatkozó kötelező követelmények meghatározása közösségi szinten - az EU-jogszabályokban már meglévő rendelkezéseken túl - hozzájárulhat a magas szintű környezetvédelem megteremtéséhez az egész Közösségben, segíthet az egyenlő piaci feltételek kialakításában az újrafeldolgozás területén, valamint annak biztosításában, hogy az újrafeldolgozás gazdaságilag működőképes belső piacának fejlődése ne ütközzön akadályokba. Ezért az újrafeldolgozáshoz kapcsolódóan szükséges az egyenlő piaci feltételek kialakítása közösségi szinten - szükség szerint bizonyos területeken közös szabályok alkalmazásán keresztül, a másodlagos nyersanyagok tekintetében is - az újrafeldolgozás minőségi javítása érdekében. A Bizottság szükség szerint és a gyakorlati szempontból legkorábbi időpontban terjesszen elő bizonyos hulladékok és bizonyos újrafeldolgozó létesítmények vonatkozásában ilyen szabályokra javaslatokat a hulladékgazdálkodási stratégiával kapcsolatos további vizsgálatai alapján, figyelembe véve a meglévő közösségi jogszabályokat, valamint a tagállamok jogszabályait. Bizonyos feltételek mellett addig is lehetséges olyan tervezett szállítmányok ellenzése, amelyeknél a kapcsolódó hasznosítás nincs összhangban a küldő országnak a hulladék hasznosításra vonatkozó nemzeti jogszabályaival. Addig is a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a helyzetet az új tagállamokba irányuló esetleges nem kívánatos hulladékszállítmányok tekintetében és szükség esetén megfelelő javaslatokat kell előterjesztenie az ilyen helyzetek kezelésére. |
(23) |
Rendelkezni kell arról, hogy ha a hulladékot az eredeti szándék szerint nem lehet feldolgozni, azt viszsza kell vinni a küldő országba vagy más módon hasznosítani vagy ártalmatlanítani kell. |
(24) |
Azt is kötelezővé kell tenni, hogy illegális szállításért felelős személy vigye vissza az adott hulladékot vagy annak hasznosítására vagy ártalmatlanítására alternatív lépéseket tegyen. Amennyiben ez a személy elmulasztaná ennek megtételét, akkor - illetékességüktől függően - a küldő vagy a célország illetékes hatóságainak maguknak kell beavatkozniuk. |
(25) |
Az érintett országok környezetének védelme érdekében tisztázni kell annak a Bázeli Egyezménnyel összhangban megállapított tilalomnak a hatáskörét, amely bármilyen ártalmatlanításra szánt hulladék exportját megtiltja a Közösségből, kivéve ha az EFTA-országba (Európai Szabadkereskedelmi Övezet) irányul. |
(26) |
Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás részes államai elfogadhatják a Közösségen belüli szállítmányokra kidolgozott ellenőrzési eljárásokat. |
(27) |
Az érintett országok környezetének védelme érdekében szintén tisztázni kell annak, a Bázeli Egyezménnyel összhangban megállapított tilalomnak a hatáskörét is, amely a hasznosításra szánt veszélyes hulladék exportját tiltja meg olyan országba, amelyre az OECD-határozat nem vonatkozik. Különösen azon hulladékok listáját szükséges világossá tenni, amelyekre e tilalom vonatkozik, és biztosítani kell, hogy az tartalmazza a Bázeli Egyezmény II. mellékletében felsorolt hulladékokat is, nevezetesen a háztartásokból összegyűjtött hulladékokat és a háztartási hulladékok égetéséből származó maradékanyagokat. |
(28) |
A különleges rendelkezéseket fenn kell tartani azon nem veszélyes hulladék exportjának vonatkozásában, amelyek hasznosítására olyan országban kerül sor, amelyre az OECD-határozat nem alkalmazandó; egy későbbi időpontban rendelkezni kell e különleges rendelkezések egyszerűsítéséről. |
(29) |
A Közösségbe ártalmatlanítás céljából irányuló behozatalt meg kell engedni, amennyiben az exportáló ország részes fele a Bázeli Egyezménynek. A Közösségbe hasznosítás céljából irányuló behozatalt meg kell engedni, amennyiben az exportáló országra alkalmazandó az OECD-határozat vagy az adott ország részes fele a Bázeli Egyezménynek. Egyéb esetekben azonban a behozatal csak akkor megengedhető, ha az exportáló országot a közösségi jogalkotással összeegyeztethető, és a Bázeli Egyezmény 11. cikkével összhangban lévő két- vagy többoldalú megállapodás vagy egyezség köti, kivéve, ha ez válsághelyzet, béketeremtés, békefenntartás vagy háború miatt nem lehetséges. |
(30) |
Ezt a rendeletet a nemzetközi tengerjoggal összhangban kell alkalmazni. |
(31) |
E rendelet tükrözi a hulladékok tengerentúli országokba és területekre történő exportjának és az onnan történő importjának szabályait, amelyeket az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat (13) (a továbbiakban: tengerentúli társulási határozat) állapít meg. |
(32) |
A 75/442/EGK irányelvvel és egyéb, a hulladékról szóló közösségi jogalkotással összhangban meg kell tenni a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a Közösségen belül szállított és a Közösségbe behozott hulladék kezelése a szállítás teljes ideje alatt - ideértve a hasznosítást vagy ártalmatlanítást a célországban - az emberi egészség veszélyeztetése és a környezetre ártalmas eljárások vagy módszerek alkalmazása nélkül történjen. A Közösségből származó, nem tiltott exportot illetően törekedni kell annak biztosítására, hogy a hulladék kezelése környezeti szempontból eredményes és hatékony módon történjen a szállítás teljes ideje alatt, ideértve a hasznosítást vagy ártalmatlanítást a célországban. A hulladékot fogadó létesítményt az emberi egészségre és a környezetvédelemre vonatkozó, a közösségi jogalkotásban meghatározott előírásokkal messzemenően azonos értékű szabványokkal összhangban kell üzemeltetni. Létre kell hozni a nem kötelező jellegű iránymutatások jegyzékét, amely útmutatásul szolgálhat a környezetvédelmi szempontból helyes kezeléshez. |
(33) |
A tagállamok e rendelet végrehajtásáról tájékoztatják a Bizottságot a Bázeli Egyezmény Titkárságához benyújtott jelentések útján, valamint egy külön kérdőív alapján. |
(34) |
Biztosítani kell a hajók szétszerelésének biztonságos és környezetvédelmi szempontból megfelelő irányítását az egészség és a környezet védelme érdekében. Továbbá meg kell jegyezni, hogy egy hajó hulladékká válhat a Bázeli Egyezmény 2. cikkében leírtak szerint, ugyanakkor más nemzetközi szabályok szerint hajónak tekinthető. Fontos emlékeztetni, hogy a munka folytatódik, az ILO, IMO és a Bázeli Egyezmény ügynökségei közötti együttműködést bevonva, globális szintű kötelező erejű követelmények kidolgozására, melyek hatékony és tényleges megoldást biztosítanak a hajószétszerelés problémájára. |
(35) |
A tagállamokat fel kell kérni annak biztosítására, hogy - az 1998. június 25-i, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jogról szóló UNECE-egyezménynek (Aarhus Egyezmény) megfelelően - az illetékes hatóságok tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé a szállításokról szóló bejelentésekre vonatkozó tájékoztatást, amennyiben ezek az információk nem bizalmasak a nemzeti vagy közösségi jogszabályok szerint. |
(36) |
A hulladékszállítmányok ellenőrzésére vonatkozó hatékony nemzetközi együttműködés létfontosságú a veszélyes hulladék szállítása ellenőrzésének biztosításához. A Közösség és annak tagállamai, valamint a harmadik országok közötti információcsere, a felelősség megosztása és az együttműködésre való törekvés támogatandó a megfelelő hulladékkezelés biztosítása érdekében. |
(37) |
A 75/442/EGK irányelv 18. cikke (2) bekezdésében említett eljárással összhangban e rendelet bizonyos mellékleteit a Bizottságnak kell elfogadnia. Ugyanezt az eljárást kell alkalmazni a mellékletek módosítására is, amely a tudományos és technikai fejlődés miatt, illetve a vonatkozó közösségi jogszabályokban vagy az OECD-határozathoz vagy a Bázeli Egyezményhez kapcsolódó eseményekben, vagy egyéb kapcsolódó nemzetközi egyezményekben vagy megállapodásokban bekövetkezett változások miatt válik szükségessé. |
(38) |
Az I.C. mellékletben jelzett bejelentőlap és kísérő dokumentum kitöltési útmutatójának elkészítése során a Bizottságnak - az OECD-határozat és a Bázeli Egyezmény figyelembevételével - meg kell határoznia többek között, hogy a bejelentőlap és a kísérő dokumentum terjedelme lehetőség szerint két oldalon elférjen és tartalmazza az I.A. és I.B. mellékletben lévő bejelentőlap és kísérő dokumentum kitöltésének pontos időzítését, a II. melléklet figyelembevételével. Ezen túlmenően azokon a helyeken, ahol az OECD-határozat és a Bázeli Egyezmény terminológiája és követelményei eltérnek az e rendeletben használatosaktól, ezeket ki kell fejteni. |
(39) |
Tekintettel azokra a hulladékkeverékekre, amelyeket a III.A. mellékletbe kell felvenni, többek között az alábbi információt kell figyelembe venni: a hulladék tulajdonságai, mint például lehetséges veszélyes jellemzők, szennyező potenciál és a hulladék fizikai állapota; a kezelés szempontjai, mint például a technológiai kapacitás a hulladék hasznosítására, illetve a hasznosítás műveletéből adódó környezeti előnyök, ideértve annak vizsgálatát, hogy akadályba ütközik-e a hulladéknak a környezetvédelmi szempontból helyes kezelése. A Bizottságnak törekednie kell e melléklet minél teljesebb elkészítésére e rendelet hatálybalépése előtt, de azt legkésőbb hat hónappal a hatálybalépés időpontja után be kell fejeznie. |
(40) |
A 75/442/EGK irányelv 18. cikke (2) bekezdésében említett eljárás értelmében a Bizottságnak további intézkedéseket is el kell fogadnia e rendelet végrehajtásával kapcsolatosan. Ezeknek többek között magukban kell foglalniuk a pénzügyi garancia vagy azzal egyenértékű biztosítás kiszámításának módszerét, amelyet a Bizottságnak kell kidolgoznia lehetőleg e rendelet alkalmazásának időpontját megelőzően. |
(41) |
Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (14) összhangban el kell fogadni. |
(42) |
Mivel e rendelet célját - a környezet védelmének biztosítását a hulladék szállításakor - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az a rendelet hordereje és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
ALKALMAZÁSI KÖR ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Alkalmazási kör
(1) E rendelet meghatározza a hulladékszállítással kapcsolatos eljárásokat és ellenőrzési rendszereket, a szállítás kiindulási pontjától, rendeltetési helyétől és útvonalától, a szállított hulladék típusától és a célállomáson a hulladék kezelésének típusától függően.
(2) Ezt a rendeletet az alábbi hulladékszállításokra kell alkalmazni:
a) |
a tagállamok közötti szállítás, amely Közösségen belül, vagy harmadik országokon keresztül történik; |
b) |
harmadik országokból a Közösségbe történő behozatal; |
c) |
a Közösségből harmadik országokba történő kivitel; |
d) |
valamely harmadik országból egy másikba, a Közösség területén történő átszállítás. |
(3) Az alábbiak nem tartoznak e rendelet hatálya alá:
a) |
a hajók vagy tengeri fúrótornyok szokásos működése közben keletkező hulladékok partra történő kirakása, beleértve a szennyvizet és visszamaradt anyagokat is, amennyiben az ilyen hulladék az 1978-as jegyzőkönyvvel módosított 1973-as, a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezmény (Marpol 73/78), vagy más kötelező erejű nemzetközi megállapodás hatálya alá tartozik; |
b) |
a járműveken, vonatokon , repülőgépek és hajók fedélzetén keletkező hulladék a hasznosítás, vagy ártalmatlanítás érdekében történő kirakásáig; |
c) |
a radioaktív hulladékok tagállamok közötti szállításának, a Közösség területére történő be-, illetve az onnan történő kiszállításnak felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló, 1992. február 3-i 92/3/Euratom tanácsi irányelv (15) 2. cikkének meghatározása szerinti radioaktív hulladékok szállítmányai; |
d) |
azok a hulladékszállítások, amelyekre az 1774/2002/EK rendelet engedélyezésre vonatkozó követelményei vonatkoznak; |
e) |
a 75/442/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii., iv. és v. alpontjában említett hulladékok szállítása, ha azokra olyan más jogszabály vonatkozik, amely hasonló rendelkezéseket tartalmaz; |
f) |
az Antarktisz-egyezmény környezetvédelmi jegyzőkönyve (1991) követelményei szerinti, a Közösség területére irányuló hulladékszállítmányok; |
g) |
fegyveres erők vagy a segélyszervezetek által válsághelyzetben, béketeremtő vagy békefenntartó műveletek során termelt hulladéknak a Közösségbe történő behozatala, amennyiben a hulladékot az érintett fegyveres erők vagy a segélyszervezetek, vagy azok nevében eljárva, közvetlenül vagy közvetve szállítják a célországba. Ilyen esetekben az átszállítás és a Közösségben található célország valamennyi illetékes hatóságát előzetesen értesíteni kell a szállításról, illetve a célországról. |
(4) Hulladékoknak az Antarktiszról a Közösségen kívüli államokba a Közösség területén történő átszállítására a 36. és 49. cikket kell alkalmazni.
(5) A kizárólag egy tagállamon belüli hulladékszállításra csak a 33. cikket kell alkalmazni.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
„hulladék”: a 75/442/EGK irányelv 1. cikkének a) pontjában meghatározott hulladék; |
2. |
„veszélyes hulladék”: a veszélyes hulladékokról szóló, 1991. december 12-i 91/689/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott hulladék (16); |
3. |
„hulladékkeverék”: két- vagy többfajta hulladék szándékos vagy véletlen összekeveréséből származó hulladék, amely a III., III.B., IV. és IV.A. mellékletben nem egy kód alá tartozik. Az olyan hulladékszállítmány, amely két- vagy többfajta hulladékból áll, de ahol az egyes hulladékfajták egymástól el vannak különítve, nem hulladékkeverék; |
4. |
„ártalmatlanítás”: a 75/442/EGK irányelv 1. cikkének e) pontja szerinti ártalmatlanítás; |
5. |
„ártalmatlanítást megelőző műveletek”: a 75/442/EGK irányelv II.A. mellékletében meghatározott D 13-D 15 jelű ártalmatlanítási műveletek; |
6. |
„hasznosítás”: a 75/442/EGK irányelv 1. cikkének f) pontja szerinti hasznosítás; |
7. |
„hasznosítást megelőző műveletek”: a 75/442/EGK irányelv II.B. mellékletében meghatározott R 12-R 13 jelű hasznosítási műveletek; |
8. |
„környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodás”: mindazon gyakorlati lépések összességének megtétele annak biztosítása érdekében, hogy a hulladékgazdálkodás oly módon valósuljon meg, amely óvja az emberi egészséget és a környezetet a hulladék által esetlegesen okozott káros hatásokkal szemben; |
9. |
„termelő”: akinek a tevékenysége során hulladék keletkezik („eredeti termelő”) és/vagy bárki, aki előkészítő feldolgozási folyamatot, keverést vagy egyéb olyan műveletet végez, ami ezen hulladék jellegében vagy összetételében változást eredményez („új termelő”) (a 75/442/EGK irányelv 1. cikkének b) pontja szerinti meghatározás alapján); |
10. |
„birtokos”: a hulladék termelője, vagy az a természetes vagy jogi személy, akinek a hulladék a birtokában van (a 75/442/EGK irányelv 1. cikkének c) pontja szerinti meghatározás alapján); |
11. |
„begyűjtő”: aki a 75/442/EGK irányelv 1. cikkének g) pontja szerinti meghatározás szerinti hulladékgyűjtéssel foglalkozik; |
12. |
„kereskedő”: aki a vezető szerepet játssza a hulladék megvásárlásánál és azt követő eladásánál, ideértve azokat a kereskedőket is, akik nem lesznek fizikailag a hulladék birtokosai, a 75/442/EGK irányelv 12. cikke szerint; |
13. |
„közvetítő”: aki mások nevében intézi a hulladék hasznosítását vagy ártalmatlanítását, ideértve azokat a közvetítőket is, akik nem lesznek fizikailag a hulladék birtokosai, a 75/442/EGK irányelv 12. cikke szerint; |
14. |
„címzett”: az a személy vagy vállalkozás, akihez vagy amelyhez a hulladékot hasznosítás vagy ártalmatlanítás céljából elszállítják; |
15. |
„bejelentő”:
Abban az esetben, ha a iv. vagy v. alpontban meghatározott bejelentő nem teljesíti a 22-25. cikkben megállapított visszavételi kötelezettségét, e visszavételi kötelezettség céljából a kereskedőt, vagy közvetítőt a nevében történő eljárásra felhatalmazó, az i., ii. és iii. pontokban meghatározott eredeti termelőt, új termelőt vagy engedéllyel rendelkező begyűjtőt kell megfelelően bejelentőnek tekinteni. A iv. vagy v. pontban meghatározott kereskedő, vagy közvetítő által bejelentett illegális szállítás esetén a kereskedőt, vagy közvetítőt felhatalmazó, az i., ii. és iii. pontban meghatározott személyt e rendelet alkalmazásában bejelentőnek kell tekinteni.
|
16. |
„Bázeli Egyezmény”: a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló, 1989. március 22-i Bázeli Egyezmény; |
17. |
„OECD-határozat”: az OECD Tanácsának a hasznosításra szánt hulladék országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről szóló C(92)39/végleges határozatának felülvizsgálatáról szóló C(2001)107/végleges határozata. |
18. |
„illetékes hatóság”:
|
19. |
„a küldő ország illetékes hatósága”: annak a területnek az illetékes hatósága, ahonnan a szállítmányt küldik, vagy küldeni kívánják; |
20. |
„a célország illetékes hatósága”: annak a területnek az illetékes hatósága, ahová a szállítmányt küldik, vagy küldeni kívánják, vagy ahol a hulladékot egy egyetlen ország nemzeti joghatósága alatt sem álló területen történő hasznosítás vagy ártalmatlanítás érdekében előzetesen felrakták; |
21. |
„tranzitország illetékes hatósága”: a küldő, illetve a célországtól eltérő ország illetékes hatósága, a célország illetékes hatósága, amelyen keresztül a szállítmányt átszállítják, vagy át kívánják szállítani; |
22. |
„küldő ország”: bármely ország, ahonnan hulladék elszállítását tervezik vagy végzik; |
23. |
„célország”: bármely ország, amelybe a hulladékok beszállítását tervezik vagy végzik hasznosítás vagy ártalmatlanítás céljából, vagy ahol a hulladékot egy egyetlen ország nemzeti joghatósága alatt sem álló területen történő hasznosítás vagy ártalmatlanítás céljából felrakták; |
24. |
„tranzitország”: bármely, a küldő államon vagy a rendeltetési államon kívüli állam, melynek területén keresztül hulladékok szállítását tervezik vagy végzik; |
25. |
„egy ország nemzeti joghatósága alatt álló terület”: bármely szárazföldi, vagy tengeri területet, amelyen egy állam a nemzetközi joggal összhangban az emberi egészség, vagy a környezet védelme tekintetében közigazgatási, vagy szabályozási hatáskört gyakorol; |
26. |
„tengerentúli országok és területek”: a 2001/822/EK határozat I.A. mellékletében felsorolt tengerentúli országok és területek; |
27. |
„közösségi kiviteli vámhivatal”: a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (17) 161. cikke (5) bekezdésének meghatározása szerinti vámhivatal; |
28. |
„a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatal”: a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (18) 793. cikke (2) bekezdésének meghatározása szerinti vámhivatal; |
29. |
„a Közösség területére való beléptetést végző vámhivatal”: a 2913/92/EGK rendelet 38. cikke (1) bekezdése szerinti vámhivatal, amelyekhez a hulladékot a Közösség vámterületére beléptetés céljából be kell szállítani; |
30. |
„behozatal”: a hulladék bármely módon történő belépése a Közösség területére, kivéve a Közösségen át történő tranzitját; |
31. |
„kivitel”: a hulladék bármely módon történő kilépése a Közösség területéről, kivéve a Közösségen át történő tranzitját; |
32. |
„tranzit”: a hulladéknak egy, vagy több, a küldő és célországtól eltérő országon történő átszállítása, vagy tervezett átszállítása; |
33. |
„fuvarozás”: a hulladék közúti, vasúti, légi, tengeri, vagy belföldi folyami úton történő fuvarozása; |
34. |
„szállítás”: a hulladék hasznosítás vagy ártalmatlanítás céljából történő fuvarozása, amelyet az alábbi területekre terveznek, vagy azokon történik:
|
35. |
„illegális szállítás”: az olyan hulladékszállítás, amelyet úgy bonyolítanak le, hogy:
|
II. CÍM
A KÖZÖSSÉGEN BELÜLI SZÁLLÍTÁSOK HARMADIK ÁLLAMON KERESZTÜL VAGY ANÉLKÜL
3. cikk
Általános eljárási keretek
(1) Az alábbi hulladékok szállítása az e cím rendelkezéseiben meghatározott előzetes írásos bejelentéshez és engedélyezéshez kötött:
a) |
ha ártalmatlanítási művelet elvégzése céljából történik: minden hulladék; |
b) |
ha hasznosítási művelet elvégzése céljából történik:
|
(2) Az alábbi hasznosításra szánt hulladékok szállítására a 18. cikkben meghatározott általános követelmények vonatkoznak, ha a szállított hulladék mennyisége meghaladja a 20 kg-ot:
a) |
a III. vagy III.B. mellékletben felsorolt hulladék; |
b) |
azok a hulladékkeverékek, amelyeket a III. mellékletben nem egy kód alá soroltak be, és két vagy több, a III. mellékletbe sorolt hulladék keverékei, feltéve, hogy e keverékek összetétele nem akadályozza a környezetvédelmi szempontból megfelelő módon történő hasznosításukat, és feltéve, hogy ezeket a keverékeket a III.A. melléklet felsorolja, az 58. cikkel összhangban. |
(3) A III. mellékletben felsorolt hulladékok esetében kivételes esetben a vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni, mintha azok a IV. mellékletben felsorolt hulladékok lennének, ha a 91/689/EGK irányelv III. mellékletében szereplő bármely veszélyes jellemzővel rendelkeznek. Ezeket az eseteket az 58. cikkel összhangban kell kezelni.
(4) A fizikai és vegyi tulajdonságaik megállapítása vagy hasznosításra vagy ártalmatlanításra való alkalmasságuk meghatározása érdekében kifejezetten laboratóriumi vizsgálatra szánt hulladékok szállítása nem esik az (1) bekezdésben meghatározott előzetes írásbeli bejelentési vagy engedélyezési eljárás alá, ezekre ehelyett a 18. cikk eljárási követelményeit kell alkalmazni. A laboratóriumi vizsgálatra szánt hulladéknak a mentesítés alá eső mennyiségét a vizsgálat megfelelő végrehajtásához ésszerűen szükséges minimális menynyiségben kell megállapítani minden egyes esetben, de ez nem lehet több 25 kg-nál.
(5) A háztartásokból összegyűjtött vegyes települési hulladékoknak (hulladékbejegyzés: 20 03 01) - ideértve az egyéb termelőktől származó ilyen hulladékokat is - a hasznosító vagy ártalmatlanító létesítménybe szállítására e rendelettel összhangban ugyanazok a rendelkezések vonatkoznak, mint az ártalmatlanításra szánt hulladékok szállítására.
1. fejezet
Az előzetes írásbeli bejelentés és engedélyezés
4. cikk
A bejelentés
Ha a bejelentő a 3. cikk (1) bekezdése a) vagy b) pontjában említett módon kíván hulladékot szállítani, erről előzetesen írásban bejelentést kell tennie a küldő ország illetékes hatósága részére, illetve azon keresztül, és általános bejelentés megtétele esetén meg kell felelnie a 13. cikkben foglaltakkal.
A bejelentés megtétele során az alábbi követelményeknek kell teljesülni:
1. |
A bejelentőlap és a kísérő dokumentum: A bejelentés az alábbi okmányokkal történik:
Bejelentéskor a bejelentőnek ki kell töltenie a bejelentőlapot, és, ahol szükséges, a kísérő dokumentumot. Amennyiben a bejelentő nem az eredeti termelő a 2. cikk 15. pontja a) pontjának i. alpontja értelmében, a bejelentőnek gondoskodnia kell arról, hogy a termelő, vagy a 2. cikk 15. pontja a) pontjának ii. vagy iii. alpontjában szereplő személyek egyike, ha ez megoldható, szintén aláírja az I.A. melléklet szerinti bejelentőlapot. A bejelentőlap és a kísérő dokumentum megjelentetéséről a küldő állam illetékes hatósága gondoskodik. |
2. |
A bejelentőlapon és a dokumentumban szereplő információk és dokumentáció: A bejelentő köteles a bejelentőlapon feltüntetni vagy ahhoz csatolni a II. melléklet 1. részében felsorolt információkat és dokumentumokat. A bejelentő a bejelentés idején lehetséges mértékben köteles a kísérő dokumentumban feltüntetni vagy ahhoz csatolni a II. melléklet 2. részében felsorolt információkat és dokumentumokat. A bejelentést akkor kell megfelelőnek tekinteni, ha a küldő ország illetékes hatósága meggyőződött arról, hogy a bejelentőlapot és a kísérő dokumentumot az első albekezdésnek megfelelő módon töltötték ki. |
3. |
Kiegészítő információk és dokumentáció: Bármely érdekelt illetékes hatóság kérésére, a bejelentő köteles kiegészítő információkkal és dokumentációval is szolgálni. A kérhető kiegészítő információk és dokumentáció felsorolását a II. melléklet 3. része tartalmazza. A bejelentést akkor kell megfelelőnek tekinteni, ha a célország illetékes hatósága meggyőződött arról, hogy a bejelentőlapot és a kísérő dokumentumot kitöltötték, és a II. melléklet 1. és 2. részében felsorolt információkat és dokumentációt csatolták, továbbá e bekezdésnek megfelelően és a II. melléklet 3. részében felsorolt módon kért kiegészítő információt és dokumentációt átadták. |
4. |
A bejelentő és a címzett közötti szerződés megkötése: A bejelentő az 5. cikkben foglalt szerződést köti meg a címzettel a bejelentett hulladék hasznosítására vagy ártalmatlanítására. A szerződés bizonyítékát, vagy a létezését tanúsító nyilatkozatot az I.A. melléklettel összhangban a bejelentéssel egyidejűleg át kell adni az érintett illetékes hatóságoknak. A bejelentő vagy a címzett köteles az érintett illetékes hatóságok kérésére a szerződésnek, vagy a bizonyíték másolatát átadni, az illetékes hatóságot kielégítő módon. |
5. |
Pénzügyi garancia vagy ezzel egyenértékű biztosítás létesítése: A 6. cikkben foglaltak szerint pénzügyi garanciát, vagy ezzel egyenértékű biztosítást kell nyújtani. A bejelentő köteles ilyen értelmű nyilatkozatot tenni az IA melléklet szerinti bejelentőlap megfelelő részének kitöltésével. A pénzügyi garanciát, vagy ezzel egyenértékű biztosítást (vagy, ha az illetékes hatóság ehhez hozzájárul, a garancia, vagy biztosítás igazolását, vagy a létezését tanúsító nyilatkozatot) a bejelentőlap részeként a bejelentéskor kell szolgáltatni, vagy ha az illetékes hatóság a nemzeti jogszabályoknak megfelelően hozzájárul, a szállítás megkezdése előtt. |
6. |
A bejelentés tartalma: A bejelentés kiterjed a hulladéknak az eredeti küldési helyéről kezdődő szállítására, a hasznosításra és az ártalmatlanításra, beleértve az azokat megelőző műveleteket is. Ha egy, az első célországtól eltérő országban kerül sor utólagos megelőző műveletekre, a bejelentésben fel kell tüntetni a végleges kezelési műveletet és rendeltetési helyet, és a 15. cikk f) pontját kell rá alkalmazni. Minden bejelentés csak egy hulladékazonosító kódra vonatkozhat, kivéve az alábbi eseteket:
|
5. cikk
Szerződés
(1) Minden bejelentési kötelezettség alá eső hulladékszállítás esetén a bejelentő és a címzett köteles szerződést kötni a bejelentett hulladék hasznosítására vagy ártalmatlanítására.
(2) A szerződésnek a bejelentés időpontjában megkötöttnek és érvényesnek kell lennie, és a szállítás teljes tartamára kell szólnia, a 15. cikk e) pontjának, 16. cikk e) pontjának, vagy adott esetben a 15. cikk d) pontjának megfelelő igazolás kiadásáig.
(3) A szerződésben meg kell határozni az alábbi kötelezettségeket:
a) |
a 22. cikknek és a 24. cikk (2) bekezdésének megfelelően a bejelentőnek azon kötelezettsége, hogy viszszavegye a hulladékot, ha a szállítást nem az eredeti szándéknak megfelelően, vagy illegális szállításként hajtják végre; |
b) |
a 24. cikk (3) bekezdésének megfelelően a címzettnek azon kötelezettsége, hogy hasznosítsa vagy ártalmatlanítsa a hulladékot, ha a szállítást illegális szállításként hajtják végre; |
c) |
a létesítménynek azon kötelezettsége, hogy a 16. cikk e) pontjának megfelelően igazolást adjon arról, hogy a hulladékot a bejelentésnek, és az abban megállapított feltételeknek, valamint e rendelet követelményeinek megfelelően hasznosították vagy ártalmatlanították. |
(4) Ha a hulladékot a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző műveletre szánják, a szerződésnek a következő kiegészítő kötelezettségeket kell tartalmaznia:
a) |
a 15. cikk (2) bekezdésének d) pontjának, és adott esetben a 15. cikk e) pontjának megfelelően a rendeltetési létesítménynek tanúsítani kell, hogy a hulladék hasznosítása vagy ártalmatlanítása a bejelentésnek, és az abban szereplő feltételeknek, valamint e rendelet követelményeinek megfelelően megtörtént; és |
b) |
adott esetben a címzettnek be kell jelenteni az eredeti küldő ország eredetileg illetékes hatóságánál a 15. cikk f) pontja ii. alpontjának megfelelően. |
(5) Ha a hulladékot két, egyazon jogi személy ellenőrzése alatt álló létesítmény között szállítják, akkor ezt a szerződést helyettesítheti a szóban forgó jogi személy hulladék hasznosítására vagy ártalmatlanítására vállalkozó nyilatkozata.
6. cikk
Pénzügyi garancia
(1) Minden bejelentési kötelezettség alá tarozó hulladék szállítása pénzügyi garancia vagy ezzel egyenértékű biztosítás nyújtásához kötött, amelynek az alábbiakat kell fedeznie:
a) |
fuvarozási költségek; |
b) |
a hasznosítás vagy ártalmatlanítás költségei, beleértve a szükséges előkezelési műveletek költségét is; és |
c) |
90 napos tárolás költsége. |
(2) A pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást az alábbiakkal kapcsolatosan felmerülő fedezésére szánják:
a) |
azokban az esetekben, amikor a szállítás, vagy a hasznosítás, vagy az ártalmatlanítás nem fejeződhet be az eredeti szándéknak megfelelően, a 22. cikkben említett módon; és |
b) |
azokban az esetekben, amikor a szállítást, vagy hasznosítást, vagy az ártalmatlanítást illegálisan hajtják végre, a 24. cikkben említett módon. |
(3) A pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást a bejelentőnek, vagy egy, a nevében eljáró természetes vagy jogi személynek kell nyújtania, és a bejelentés időpontjában érvényes, vagy ha a pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást engedélyező illetékes hatóság engedélyezi, legkésőbb a szállítás megkezdésekor, és a bejelentett szállítmányra kell alkalmazni, legkésőbb a szállítás megkezdésekor.
(4) A pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást a a küldő ország illetékes hatósága hagyja jóvá a forma, a szöveg és a fedezet tekintetében.
Mindazonáltal, a Közösségbe történő behozatal esetén, a közösségi célország illetékes hatósága felülvizsgálja a fedezet összegét, és, szükség esetén, kiegészítő pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást hagy jóvá.
(5) A pénzügyi garanciának vagy ezzel egyenértékű biztosításnak érvényesnek kell lennie, és fedezetet kell nyújtania a bejelentett szállításra és a bejelentett hulladék hasznosításának vagy ártalmatlanításának befejezésére.
A pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást fel kell szabadítani, ha az érintett illetékes hatóság megkapta a 16. cikk e) pontjában, vagy adott esetben, hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző művelet vonatkozásában a 15. cikk e) pontjában említett tanúsítványt.
(6) Az (5) bekezdés rendelkezéseitől eltérve, ha a szállítás hasznosítást, vagy ártalmatlanítást megelőző műveletek elvégzése érdekében történik, és a célországban további hasznosítási vagy ártalmatlanítási műveletet hajtanak végre, a pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást meg lehet szüntetni, amikor a hulladék elhagyja az előkezelő létesítményt és az érintett illetékes hatóság megkapta a 15. cikk d) pontjában említetttanúsítványt. Ebben az esetben,a hasznosító és ártalmatlanító létesítményig történő továbbszállítás fedezetére új pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást kell nyújtani, kivéve, ha a célország illetékes hatósága meggyőződött arról, hogy ilyen pénzügyi garanciára vagy ezzel egyenértékű biztosításra nincs szükség. Ilyen körülmények között, a célország illetékes hatósága felel azokért a kötelezettségekért, amelyek illegális szállítás esetén, vagy akkor terhelik, ha a hulladékot azért kell visszavenni, mert a szállításra, vagy a hasznosításra, vagy az ártalmatlanításra nem kerülhet sor az eredeti szándéknak megfelelően.
(7) Az a Közösségen belüli illetékes hatóság, amelyik a pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást jóváhagyta, rendelkezik felette, és felhasználhatja az összeget a 23. és 25. cikkben foglalt kötelezettségek teljesítésére történő kifizetésekre, beleértve a más hatóságok céljaira történő kifizetéseket is.
(8) A 13. cikk szerinti általános bejelentés esetén az általános bejelentés egészére történő fedezet nyújtása helyett az általános bejelentés részeire fedezetet nyújtó pénzügyi garancia vagy ezzel egyenértékű biztosítás is nyújtható. Ilyen esetekben a pénzügyi garanciát vagy az ezzel egyenértékű biztosítást a legkésőbb az általuk fedezett bejelentett szállítás kezdetekor kell alkalmazni a szállítmányra.
A pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást fel kell szabadítani, ha az érintett illetékes hatóság megkapta a 16. cikk e) pontjában, illetve az ideiglenes hasznosítási és ártalmatlanítási műveletek tekintetében adott esetben a 15. cikk e) pontjában említett tanúsítványt. A (6) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.
(9) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikknek megfelelően elfogadott nemzeti jogszabályi rendelkezésekről.
7. cikk
A bejelentésnek a küldő ország illetékes hatósága általi továbbítása
(1) A 4. cikk 2. pontjának második albekezdésében szereplő, az előírásoknak megfelelően megtett bejelentés kézhezvételekor a küldő ország illetékes hatósága a bejelentés egy példányát magánál tartja, és továbbítja a bejelentést a célország illetékes hatóságának, egyidejűleg másolatokat is küldve a tranzitország illetékes hatósága részére, és tájékoztatja a bejelentőt a továbbításról. Ezt a bejelentés kézhezvételét követő három munkanapon belül kell megtenni.
(2) Ha a bejelentést nem az előírásoknak megfelelően tették meg, a küldő ország illetékes hatósága a 4. cikk 2. pontjának második albekezdésével összhangban információt és dokumentációt kér a bejelentőtől.
Ezt a bejelentés kézhezvételét követő három munkanapon belül kell megtenni.
Ilyen esetekben a küldő ország illetékes hatóságának a kért információ és/vagy dokumentáció kézhezvételét követően három munkanap áll a rendelkezésére az (1) bekezdésben foglaltak teljesítésére.
(3) A 4. cikk 2. pontjának második albekezdése szerinti előírásoknak megfelelően megtett bejelentést követően a küldő ország illetékes hatósága három munkanapon belül dönthet úgy is, hogy nem foglalkozik a bejelentéssel, ha a 11. és 12. cikknek megfelelően kifogásai vannak a szállítással szemben.
A döntéséről és ezekről a kifogásokról haladéktalanul tájékoztatja a bejelentőt.
(4) Ha a küldő ország illetékes hatósága, a bejelentés kézhezvételét követő 30 napon belül nem továbbította a bejelentést az (1) bekezdésnek megfelelően, a bejelentő kérésére a hatóság indokolni köteles eljárását. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó arra az esetre, amikor a (2) bekezdésben említett információkérésnek nem tettek eleget.
8. cikk
Az érintett illetékes hatóságok általi információ- és dokumentációkérés és a célország illetékes hatósága általi visszaigazolás
(1) A bejelentésnek a küldő ország illetékes hatósága általi továbbítását követően, ha bármely érintett illetékes hatóság a 4. cikk 3. pontjának második albekezdésében említett módon úgy ítéli meg, hogy kiegészítő információra és dokumentációra van szükség, a bejelentőt felszólítják az ilyen információ és dokumentáció szolgáltatására, és a kérésről értesítik a többi illetékes hatóságot. Ezt a bejelentés kézhezvételét követő három munkanapon belül kell megtenni. Ilyen esetekben az érintett illetékes hatóságnak a kért információ és dokumentáció kézhezvételét követően három munkanap áll a rendelkezésére a célország illetékes hatóságának értesítésére.
(2) Amennyiben a célország illetékes hatósága úgy ítéli meg, hogy a bejelentést megfelelő módon töltötték ki a 4. cikk 3. pontjának második albekezdése szerint, visszaigazolást küld a bejelentőnek és másolatot az érintett illetékes hatóságoknak. Ezt a megfelelően kitöltött bejelentés kézhezvételét követő három munkanapon belül kell megtenni.
(3) Ha a célország illetékes hatósága a bejelentés kézhezvételét követő 30 napon belül nem igazolta vissza a (2) bekezdésnek megfelelően a bejelentést, a bejelentő kérésére a hatóság indokolni köteles eljárását.
9. cikk
A célország, a küldő ország és a tranzitország illetékes hatóságának engedélye és a szállítási, hasznosítási vagy ártalmatlanítási határidők
(1) A célország, a küldő ország és a tranzitország illetékes hatóságának a célország illetékes hatóságának 8. cikknek megfelelő visszaigazolása megküldésétől számítva 30 nap áll a rendelkezésére a bejelentett szállítás tekintetében, hogy megtegyen valamely alábbi tartalmú, megfelelően indokolt írásos határozatot:
a) |
feltétel nélküli engedély; |
b) |
a 10. cikknek megfelelő, feltételekhez kötött engedély; vagy |
c) |
a 11. és 12. cikknek megfelelő kifogások emelése. |
Hallgatólagos engedélyt lehet feltételezni az illetékes tranzithatóság részéről, ha az említett 30 napos határidőn belül nem nyújt be kifogást.
(2) A célország, a küldő ország és adott esetben a tranzitország illetékes hatósága az (1) bekezdésben említett 30 napos határidőn belül írásban továbbítja a határozatát és annak indokolását a bejelentőnek, és azok másolatait a többi érintett illetékes hatóságnak.
(3) A célország, a küldő ország és adott esetben a tranzitország illetékes hatósága a bejelentőlap vagy annak másolatainak lebélyegzésével, aláírásával és keltezésével adja meg az írásbeli engedélyét.
(4) A tervezett szállítás írásbeli engedélye a kibocsátását követő egy naptári évvel, vagy a bejelentőlapon szereplő későbbi időpontban jár le. Mindazonáltal, ez nem vonatkozik arra az esetre, ha az érintett illetékes hatóságok ennél rövidebb érvényességi időtartamot jelölnek meg.
(5) A tervezett szállítás hallgatólagos engedélye az (1) bekezdésben említett 30 napos határidőt követő egy naptári év elteltével jár le.
(6) A tervezett szállítás csak a 16. cikk a) és b) pontjában foglalt követelmények teljesítése után kezdhető meg és folytatható le, és csak valamennyi illetékes hatóság írásos vagy hallgatólagos engedélyének érvényességi határidején belül.
(7) A tervezett szállítmány hasznosítását vagy ártalmatlanítását legkésőbb egy évvel azután be kell fejezni, hogy a hulladék a létesítménybe megérkezett, amennyiben az érintett illetékes hatóságok rövidebb határidőt nem jelölnek meg.
(8) Az illetékes hatóságok visszavonják a engedélyt, amennyiben a tudomásukra jut, hogy:
a) |
a hulladék összetétele nem azonos azzal, amit bejelentettek; vagy |
b) |
a szállításra előírt feltételeket nem tartották be; vagy |
c) |
a hulladékot nem a műveletet végrehajtó létesítményre szóló engedéllyel megegyező módon hasznosították vagy ártalmatlanították; vagy |
d) |
a hulladék szállítására, hasznosítására vagy ártalmatlanítására nem a bejelentőlapon és a kísérő dokumentumban szereplő, vagy azokhoz csatolt információnak megfelelően kerül vagy került sor. |
(9) Az engedély visszavonását hivatalos értesítés formájában kell a bejelentő tudomására hozni, egyidejűleg másolat küldésével a többi érintett illetékes hatóságnak és a címzettnek.
10. cikk
A szállítás feltételei
(1) A célország, a küldő ország és a tranzitország illetékes hatósága a 8. cikkel összhangban kiadott viszszaigazolása elküldésének időpontját követő 30 napon belül, megállapíthatja a bejelentett szállításra vonatkozó engedély feltételeit. Az ilyen feltételek a 11. vagy 12. cikkben meghatározott egy vagy több indokon alapulhatnak.
(2) A célország, a küldő ország és a tranzitország illetékes hatósága az (1) bekezdésben említett 30 napos határidőn belül megállapíthatja a hulladéknak a joghatóságuk alá tartozó területen történő szállításának feltételeit is. Az ilyen szállítási feltételek nem lehetnek szigorúbbak, mint a teljes mértékben a saját joghatóságukon belül megvalósuló, hasonló jellegű szállítmányok esetében, és kellően figyelembe kell venniük a meglévő megállapodásokat, különösen a tárgyra vonatkozó nemzetközi megállapodásokat.
(3) A célország, a küldő ország és a tranzitország illetékes hatósága az (1) bekezdésben említett 30 napos határidőn belül feltételként megállapíthatja azt is, hogy a engedélyt visszavontnak kell tekinteni, ha a pénzügyi garancia vagy ezzel egyenértékű biztosítás legkésőbb a bejelentett szállítás megkezdésekor a 6. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően nem alkalmazhatók.
(4) A feltételeket a feltételeket megállapító illetékes hatóság írásban köteles közölni a bejelentővel, egyidőben másolatot küldve az érintett illetékes hatóságok részére is.
A feltételeket az érintett illetékes hatóság köteles a bejelentőlapon feltüntetni, vagy ahhoz csatolni.
(5) A célország illetékes hatósága - az (1) bekezdésben említett 30 napos határidőn belül - feltételt szabhat arra, hogy a fogadó létesítmény rendszeres nyilvántartást vezessen a bejövő, kimenő hulladékokról és/vagy azok egyenlegéről, valamint a kapcsolódó hasznosítási vagy ártalmatlanítási műveletekről, a bejelentés tartalmának megfelelően, annak érvényességi idejére. Ezeket a nyilvántartásokat a létesítményért jogilag felelős személynek kell aláírni, és a célország illetékes hatóságának megküldeni, a bejelentett hasznosítási vagy ártalmatlanítási művelet befejeztét követő egy hónapon belül.
11. cikk
Az ártalmatlanításra szánt hulladék szállításával szembeni kifogás
(1) Ha bejelentés érkezett egy tervezett, ártalmatlanításra szánt hulladékszállítmányról, a célország és a küldő ország illetékes hatóságai, a 8. cikkel összhangban kiadott visszaigazolás elküldésének időpontját követő 30 napon belül, az alábbi indokok közül egy vagy több alapján, a Szerződéssel összhangban kifogást emelhet:
a) |
a tervezett szállítás vagy ártalmatlanítás nem lenne összhangban a 75/442/EGK irányelvben foglalt, közösségi és nemzeti szinten végrehajtandó közelség elvével, a hasznosítás elsőbbségével és az önellátás elvével, amelyek alapján a hulladékszállítás általában és részlegesen is megtiltható, vagy szisztematikusan kifogás emelhető ellene; vagy |
b) |
a tervezett szállítás vagy ártalmatlanítás nem lenne összhangban a környezetvédelemre, közrendre, közbiztonságra vagy egészségvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályokkal a kifogással élő országban véghezvitt cselekményekkel kapcsolatban; vagy |
c) |
a bejelentőt vagy a címzettet már korábban elítélték illegális hulladékszállítás vagy más, környezetvédelemmel kapcsolatos jogellenes cselekmény miatt. Ebben az esetben a küldő ország és a célország illetékes hatóságai a nemzeti jogszabályokkal összhangban elutasíthatnak minden az érintett személlyel kapcsolatos szállítást; vagy |
d) |
a bejelentő vagy a létesítmény korábbi szállítások során ismételten megszegte a 15. és 16. cikk rendelkezéseit; vagy |
e) |
a tagállam élni kíván a Bázeli Egyezmény 4. cikke (1) bekezdése szerinti azon jogával, hogy megtiltja a veszélyes, vagy az Egyezmény II. mellékletében felsorolt egyéb hulladék behozatalát; vagy |
f) |
a tervezett szállítás vagy ártalmatlanítás ellentétben áll az érintett tagállam(ok), illetve a Közösség által megkötött nemzetközi egyezményekből eredő kötelezettségekkel; vagy |
g) |
a tervezett szállítás vagy ártalmatlanítás nincs összhangban a 75/442/EGK irányelvvel, és különösen annak 5. és 7. cikkével földrajzi körülmények és annak figyelembevételekor, hogy bizonyos hulladékfajtákhoz különleges berendezésekre van szükség:
|
h) |
a hulladékot olyan létesítményben fogják kezelni, amely a 96/61/EK irányelv hatálya alá tartozik, de nem alkalmazza a létesítmény engedélyének megfelelően az említett irányelv 9. cikke (4) bekezdésében meghatározott elérhető legjobb technikákat; vagy |
i) |
a hulladék magánháztartásokból begyűjtött, vegyes települési hulladék (hulladékbejegyzés: 20 03 01); vagy |
j) |
az érintett hulladékot nem a közösségi jogban megállapított ártalmatlanítási műveletekre vonatkozó jogilag kötelező erejű környezetvédelmi szabványai betartásával kezelnék (azokban az esetekben is, ha ideiglenes eltéréseket engedélyeztek). |
(2) A tranzit szerinti illetékes hatóság(ok) az (1) bekezdésben említett 30 napos határidőn belül indokolt kifogást emelhetnek az (1) bekezdés b), c), d) és f) pontja alapján.
(3) Amennyiben a küldő tagállamban évente olyan kis mennyiségben állítanak elő veszélyes hulladékot, hogy új különleges ártalmatlanító berendezéseknek abban az országban való üzembe helyezése gazdaságtalan lenne, az (1) bekezdés a) pontját nem kell alkalmazni.
A célország illetékes hatósága együttműködik a küldő ország illetékes hatóságával, ha az úgy ítéli meg, hogy ezt a bekezdést, és nem az (1) bekezdés a) pontját kell alkalmazni, a kérdés kétoldalú megoldása érdekében.
Ha nem tudnak kielégítő megoldást találni, az ügyet bármely tagállam a Bizottság elé viheti. A Bizottság ezt követően határoz a kérdésben a 75/442/EGK irányelv 18. cikke (2) bekezdésében foglalt eljárással összhangban.
(4) Ha az (1) bekezdésében említett 30 napos határidőn belül az illetékes hatóságok meggyőződtek arról, hogy a kifogással érintett problémákat megoldották, haladéktalanul írásban értesítik a bejelentőt, egyidőben másolatot küldve a címzettnek és a többi érintett illetékes hatóságnak.
(5) Ha a kifogással érintett problémákat az (1) bekezdésében említett 30 napos határidőn belül nem oldották meg, a bejelentés érvényét veszti. Amennyiben a bejelentő továbbra is végre kívánja hajtani a szállítást, új bejelentést kell benyújtania, kivéve, ha az összes érintett illetékes hatóság és a bejelentő ettől eltérően meg tud állapodni.
(6) A tagállamok által az (1) bekezdés a) pontjával összhangban hozott intézkedésekről, amelyek alapján a hulladékszállítás általában és részlegesen is megtiltható, vagy szisztematikusan kifogás emelhető, vagy az (1) bekezdés e) pontjával összhangban hozott intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot, amely tájékoztatja a többi tagállamot.
12. cikk
A hasznosításra szánt hulladék szállításával szembeni kifogás
(1) Ha bejelentés érkezett egy tervezett, hasznosításra szánt hulladékszállítmányról, a célország és a küldő ország illetékes hatóságai, a 8. cikkel összhangban kiadott visszaigazolás elküldésének időpontját követő 30 napon belül, az alábbi indokok közül egy vagy több alapján, a Szerződéssel összhangban kifogást emelhet:
a) |
a tervezett szállítás vagy hasznosítás nem lenne összhangban a 75/442/EGK irányelvvel, és különösen annak 3., 4., 7. és 10. cikkével; vagy |
b) |
a tervezett szállítás vagy hasznosítás nem lenne összhangban a környezetvédelemre, közrendre, közbiztonságra vagy egészségvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályokkal a kifogással élő országban véghezvitt cselekményekkel kapcsolatban; vagy |
c) |
a tervezett szállítás vagy hasznosítás nem lenne összhangban a küldő ország hulladékhasznosításra vonatkozó nemzeti jogszabályival, ideértve azt az esetet is, amikor a tervezett szállítmányt olyan létesítményben kívánják hasznosítani, amely az adott hulladékra alacsonyabb kezelési szabványokkal rendelkezik, mint a küldő ország létesítményei, a belső piac megfelelő működésének biztosítása mellett; Ez nem alkalmazható, ha:
|
d) |
a bejelentőt vagy a címzettet már korábban elítélték illegális hulladékszállítás vagy más, környezetvédelemmel kapcsolatos jogellenes cselekmény miatt. Ebben az esetben a küldő ország és a célország illetékes hatóságai a nemzeti jogszabályokkal összhangban elutasíthatnak minden, az érintett személlyel kapcsolatos szállítást; vagy |
e) |
a bejelentő vagy a létesítmény korábbi szállítások során ismételten megszegte a 15. és 16. cikk rendelkezéseit; |
f) |
a tervezett szállítás vagy hasznosítás ellentétben áll az érintett tagállam vagy tagállamok által megkötött nemzetközi egyezményekből eredő kötelezettségekkel; vagy |
g) |
a hasznosítható és a nem hasznosítható hulladék aránya, a véglegesen hasznosítható anyagok becsült értéke vagy, a hasznosítás költsége és a nem hasznosítható hányad ártalmatlanításának a költsége gazdasági és/vagy környezetvédelmi szempontokra tekintettel nem indokolja a hasznosítást; vagy |
h) |
a szállított hulladékot ártalmatlanításra és nem hasznosításra szánták; vagy |
i) |
a hulladékot olyan létesítményben fogják kezelni, amely a 96/61/EK irányelv hatálya alá tartozik, de nem alkalmazza a létesítmény engedélyének megfelelően az említett irányelv 9. cikke (4) bekezdésében meghatározott elérhető legjobb technikákat; vagy |
j) |
az érintett hulladékot nem a közösségi jogban megállapított hasznosítási műveletekre vonatkozó jogilag kötelező erejű környezetvédelmi szabványai vagy jogilag kötelező ártalmatlanítási vagy újrafeldolgozási követelmények betartásával kezelnék (azokban az esetekben is, ha ideiglenes eltéréseket engedélyeztek); vagy |
k) |
az érintett hulladékot nem a 75/442/EGK irányelv 7. cikke alapján kidolgozott hulladékgazdálkodási tervnek megfelelően kezelnék, a közösségi jog által megállapított jogilag kötelező ártalmatlanítási vagy újrafeldolgozási követelmények végrehajtásának biztosítása érdekében. |
(2) A tranzitország illetékes hatósága(i) az (1) bekezdésben említett 30 napos határidőn belül, kizárólag az (1) bekezdés b), d), e) és f) pontja alapján indokolt kifogást terjeszthetnek elő.
(3) Ha az (1) bekezdésben említett 30 napos határidőn belül az illetékes hatóságok meggyőződtek arról, hogy a kifogással érintett problémákat megoldották, haladéktalanul írásban értesítik a bejelentőt, egyidőben másolatot küldve a címzettnek és a többi érintett illetékes hatóságnak.
(4) Ha a kifogással érintett problémákat az (1) bekezdésben említett 30 napos határidőn belül nem oldották meg, a bejelentés érvényét veszti. Amennyiben a bejelentő továbbra is végre kívánja hajtani a szállítást, új bejelentést kell benyújtania, kivéve, ha az összes érintett illetékes hatóság és a bejelentő ettől eltérően meg tud állapodni.
(5) Az illetékes hatóságok által az (1) bekezdés c) pontjával összhangban előterjesztett kifogásokról a tagállamok az 51. cikkel összhangban jelentést tesznek a Bizottságnak.
(6) A küldő tagállam tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot azokról a nemzeti törvényekről és jogszabályokról, amelyekre hivatkozva és az (1) bekezdés c) pontja alapján az illetékes hatóságok a kifogást emelték, és közli, hogy mely hulladékra vagy hulladékhasznosítási műveletre nézve vonatkoznak, mielőtt ezen jogszabályok alapján indokolt kifogást tennének.
13. cikk
Az általános bejelentés
(1) A bejelentő általános bejelentést is benyújthat több szállítmányra vonatkozóan, ha minden egyes szállítmányban:
a) |
a hulladék lényegében hasonló fizikai vagy kémiai jellemzőkkel rendelkezik; és |
b) |
a hulladékot ugyanannak a címzettnek és ugyanabba a létesítménybe szállítják; és |
c) |
a bejelentőlapban feltüntetett szállítási útvonal azonos. |
(2) Ha előre nem látható körülmények következtében nem lehet ugyanazon az útvonalon szállítani, a bejelentő, amint lehet, köteles erről értesíteni az érintett illetékes hatóságokat, és, amennyiben lehetséges, még a szállítás megkezdése előtt, ha már ismeretes a módosítás szükségessége.
Amennyiben az útvonal-módosítás a szállítás megkezdése előtt tudott, és az általános bejelentés által érintettektől eltérő hatóságokat is érint, az általános bejelentés nem használható fel, és új bejelentést kell benyújtani.
(3) Az érintett illetékes hatóságok az általános bejelentés alkalmazásához való hozzájárulásukat pótlólagos információ és dokumentáció benyújtásától tehetik függővé, a 4. cikk 2. és 3. pontjának második albekezdésével összhangban.
14. cikk
Előzetesen jóváhagyott hasznosító létesítmények
(1) A célországnak az egyes hasznosító létesítmények feletti hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságai előzetes engedély kibocsátásáról dönthetnek ezekre a létesítményekre vonatkozóan.
Az ilyen határozat hatályát egy meghatározott időszakra kell korlátozni, és az bármikor visszavonható.
(2) A 13. cikkel összhangban benyújtott általános bejelentés esetében a célország illetékes hatósága a többi érintett illetékes hatósággal egyetértésben az engedély érvényességének a 9. cikk (4) és (5) bekezdése szerinti időtartamát kiterjesztheti három évre.
(3) Azok az illetékes hatóságok, melyek egy létesítményre az (1) és (2) bekezdéssel összhangban előzetes engedélyt adnak, kötelesek tájékoztatni a Bizottságot, és adott esetben az OECD-titkárságot az alábbiakról:
a) |
a hasznosító létesítmény neve, azonosító száma és címe; |
b) |
az alkalmazott technológiák leírása, beleértve azok R-kódját/-kódjait; |
c) |
a IV. és IV.A. mellékletben felsorolt hulladékokat, vagy a határozat által érintett hulladékokat; |
d) |
az előzetes engedéllyel érintett teljes mennyiséget; |
e) |
az érvényességi időszakot; |
f) |
az előzetes engedéllyel kapcsolatos bármely változást; |
g) |
a bejelentett információval kapcsolatos bármely módosítást; és |
h) |
az engedély visszavonását. |
Erre a célra a VI. mellékletben szereplő formanyomtatványt kell alkalmazni.
(4) A 9., 10. és 12. cikktől eltérve az érintett illetékes hatóságoknak a 9. cikkel összhangban megadott engedélyre, a 10. cikkel összhangban történő feltételek kikötésére, vagy a 12. cikkel összhangban történő kifogás emelésére a visszaigazolásnak a célország illetékes hatósága általi 8. cikk szerinti elküldésének időpontjától számítva 7 munkanap áll rendelkezésükre.
(5) A (4) bekezdéstől függetlenül a küldő ország illetékes hatósága dönthet úgy is, hogy további információk vagy dokumentációk beszerzése érdekében több időre van szükség.
Ilyen esetekben az illetékes hatóság köteles 7 munkanapon belül írásban tájékoztatni a bejelentőt, erről másolatot küldve a többi az érintett illetékes hatóságnak.
A szükséges idő nem haladhatja meg a célország illetékes hatósága 8. cikkel összhangban kiadott visszaigazolása elküldésének időpontját követő 30 napot.
15. cikk
Az hasznosítást és ártalmatlanítást megelőző műveletekre vonatkozó rendelkezések
A hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző műveletre szánt hulladékok szállítására az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni:
a) |
hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző műveletre szánt hulladék szállítása esetén a bejelentőlapon a kezdeti hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző műveleten kívül fel kell tüntetni azokat a létesítményeket is, ahol a hasznosítást vagy ártalmatlanítást, illetve az azokat megelőző műveleteket tervezik. |
b) |
A küldő ország és a célország illetékes hatóságai csak abban az esetben hagyhatják jóvá a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző műveletre szánt hulladékszállítmányt, ha nem áll fenn a 11. vagy a 12. cikkel összhangban kifogásra ok a hulladéknak hasznosítást vagy ártalmatlanítást, illetve az azokat megelőző műveletet végző létesítménybe történő szállításával szemben. |
c) |
A hulladéknak a hasznosítást vagy ártalmatlanítást, illetve az azokat megelőző műveletet végző létesítménybe történő megérkezését követő három napon belül az érintett létesítmény köteles írásban megerősíteni a hulladék megérkezését. A megerősítést fel kell tüntetni a kísérő dokumentumban, vagy ahhoz csatolni kell. Az említett létesítmény megküldi a megerősítését tartalmazó kísérő dokumentum aláírt példányát a bejelentőnek és az összes érintett illetékes hatóságnak. |
d) |
A műveletet végző létesítmény mihamarabb, de a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző művelet befejezését követően legkésőbb 30 nappal, és legkésőbb egy naptári éven belül, illetve a 9. cikk (7) bekezdésével összhangban rövidebb időn belül, a hulladék megérkezését követően köteles felelőssége mellett igazolni a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző művelet végrehajtását. Az igazolást a kísérő dokumentumnak kell tartalmaznia, vagy ahhoz kell csatolni. Az említett létesítmény megküldi az igazolását tartalmazó kísérő dokumentum aláírt példányát a bejelentőnek és az összes érintett illetékes hatóságnak. |
e) |
Amennyiben egy hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző műveletet végző hasznosító vagy ártalmatlanító létesítmény a hulladékot további hasznosítást vagy ártalmatlanítást, illetve az azokat megelőző művelet elvégzése érdekében egy, a célországban található létesítménybe szállítja, az utóbbi létesítmény köteles a részére, mihamarabb, de legkésőbb a hulladék átszállítását követően legkésőbb egy naptári éven belül, illetve a 9. cikk (7) bekezdésével összhangban rövidebb időn belül igazolást adni a későbbi hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző művelet végrehajtásáról. Az említett, a hasznosítást vagy ártalmatlanítás megelőző műveletet végző létesítmény, haladéktalanul köteles továbbítani a vonatkozó igazolás(oka)t a bejelentőnek és az összes érintett illetékes hatóságnak, megjelölve az(oka)t a szállítmány(oka)t, amelyekre az igazolás(ok) vonatkoznak. |
f) |
Ha egy, az e) pontban meghatározott szállítást olyan létesítménybe végzik, amelynek a telephelye:
|
16. cikk
A szállítmány engedélyét követően fennálló követelmények
A bejelentett szállítás illetékes hatóságok általi engedélyezését követően valamennyi érintett vállalkozás köteles kitölteni és aláírni a kísérő dokumentumot, vagy általános bejelentés esetén a kísérő dokumentumok megjelölt pontjait, és egy-egy példányát megőrizni. Az alábbi követelményeket teljesítése szükséges:
a) |
A kísérő dokumentumnak a bejelentő általi kitöltése: amint a bejelentő megkapta a küldő ország, célország és a tranzitország illetékes hatóságaitól az engedélyt, vagy a tranzitország illetékes hatóságai vonatkozásában feltételezheti azok hallgatólagos hozzájárulását, köteles beírni a szállítás tényleges időpontját és a lehető legteljesebb mértékben kitölteni a kísérő dokumentumot. |
b) |
A szállítás tényleges megkezdésére vonatkozó előzetes tájékoztatás: a bejelentő köteles az a) pont rendelkezései szerint kitöltött kísérő dokumentum aláírt példányait a szállítás megkezdése előtt legalább három munkanappal megküldeni az érintett illetékes hatóságoknak és a címzettnek. |
c) |
Az egyes szállítmányokat kísérő dokumentumok: a bejelentő köteles megőrizni a kísérő dokumentum egy példányát. A kísérő dokumentumnak és a bejelentőlapnak az írásbeli engedélyeket és az illetékes hatóságok feltételeit tartalmazó példányainak minden egyes szállítmányt kísérniük kell. A kísérő dokumentumot a hulladékot átvevő létesítmény köteles megőrizni. |
d) |
A hulladék átvételének a létesítmény általi írásbeli megerősítése: a hulladék megérkezését követő három napon belül a létesítmény köteles írásban megerősíteni a hulladék megérkezését. A megerősítést fel kell tüntetni a kísérő dokumentumban, vagy ahhoz csatolni kell. A létesítmény megküldi a megerősítését tartalmazó kísérő dokumentum aláírt példányát a bejelentőnek és az összes érintett illetékes hatóságnak. |
e) |
A létesítmény igazolása a végleges ártalmatlanításról vagy hasznosításról: a műveletet végző létesítmény mihamarabb, de a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző művelet befejezését követően legkésőbb 30 nappal, és legkésőbb egy naptári éven belül, illetve a 9. cikk (7) bekezdésével összhangban rövidebb időn belül, a hulladék megérkezését követően köteles felelőssége mellett igazolni a végleges hasznosítás vagy ártalmatlanítás végrehajtását. Az igazolást fel kell tüntetni a kísérő dokumentumban, vagy ahhoz csatolni kell. A létesítmény megküldi az igazolását tartalmazó kísérő dokumentum aláírt példányát a bejelentőnek és az összes érintett illetékes hatóságnak. |
17. cikk
A szállításnak az engedélyt követő módosítása
(1) A jóváhagyott szállítás bármely lényeges részletének és/vagy feltételének megváltozása esetén, ideértve a tervezett mennyiséget, az utat, a tervezett útvonalat, a szállítási időpontot vagy a fuvarozót érintő változásokat is, a bejelentő köteles haladéktalanul értesíteni az érintett illetékes hatóságokat és a címzettet, lehetőleg még a szállítmány indítása előtt.
(2) Ilyen esetekben új bejelentést kell benyújtani, kivéve, ha az összes érintett illetékes hatóságok úgy foglaltak állást, hogy a módosításokat illetően nincs szükség új bejelentésre.
(3) Amennyiben a módosítás az eredeti bejelentéssel érintett hatóságokon kívül más illetékes hatóságokat is érint, új bejelentést kell benyújtani.
2. fejezet
Általános tájékoztatási követelmények
18. cikk
Bizonyos információkkal kísérendő hulladékok
(1) A 3. cikk (2) és (4) bekezdésében említett hulladékokra az alábbi eljárási rendelkezéseket kell alkalmazni:
a) |
Az ilyen hulladékok nyomon követésének segítése érdekében a küldő ország joghatósága alá tartozó, a szállítást szervező személy köteles biztosítani, hogy a hulladékot a VII. mellékletben szereplő dokumentummal kísérjék. |
b) |
A szállítást szervező személy a szállítás megkezdése előtt, valamint a hasznosító intézmény, laboratórium vagy a címzett a hulladék megérkezésekor köteles aláírni a VII. mellékletben szereplő dokumentumot. |
(2) A VII. mellékletben említett, a szállítást szervező személy és a hulladék hasznosítását végző címzett közötti szerződésnek a szállítás megkezdésekor érvényesnek kell lennie, és tartalmaznia kell a szállítást szervező személy alábbi kötelezettségét arra az esetre, ha a hulladék szállítása vagy hasznosítása nem teljesíthető, vagy illegális szállítás történt, vagy a címzett alábbi kötelezettségét arra az esetre, ha ez a személy nincs abban a helyzetben, hogy a hulladék szállítását vagy a hasznosítást befejezze (például mert fizetésképtelen):
a) |
a hulladék visszavétele, vagy hasznosításának más módon történő biztosítása; és |
b) |
amennyiben szükséges, ideiglenes tárolásáról való gondoskodás. |
Az érintett illetékes hatóságok kérésére a szállítást szervező személy vagy a címzett köteles a szerződés egy példányát részükre megküldeni.
(3) A tagállamok nemzeti jogszabályaikkal összhangban, ellenőrzési, végrehajtási, tervezési és statisztikai célokra kérhetik az (1) bekezdésben említett információ szolgáltatását az e cikk hatálya alá tartozó szállításokra vonatkozóan.
(4) Az (1) bekezdésben említett információt bizalmasan kell kezelni , ha a közösségi és nemzeti jogszabályok ezt megkövetelik .
3. fejezet
Általános követelmények
19. cikk
A hulladék szállítás közbeni keverésének tilalma
Tilos a bejelentőlapon megjelölt vagy a 18. cikkben említett hulladéknak, a szállítás megkezdésétől a hasznosító vagy ártalmatlanító létesítménybe történő megérkezéséig, más hulladékkal való keverése.
20. cikk
Dokumentumok és információk megőrzése
(1) Az illetékes hatóságok által, vagy az illetékes hatóságok részére küldött, a bejelentett szállítással kapcsolatos összes iratot a Közösségen belül az illetékes hatóságok, a bejelentő, a címzett és a hulladékot átvevő létesítmények a szállítás megkezdésének időpontját követően legalább három évig kötelesek megőrizni.
2) 18. cikk (1) bekezdése értelmében adott információt a Közösségen belül a szállítást szervező személy, a címzett és a hulladékot átvevő létesítmények a szállítás megkezdésének időpontját követően legalább három évig kötelesek megőrizni.
21. cikk
Bejelentésekhez való nyilvános hozzáférés
A küldő ország vagy a célország illetékes hatóságai megfelelő eszközökkel - például az interneten - nyilvánosan hozzáférhetővé tehetik a szállítási bejelentésekről szóló tájékoztatást, melyekhez hozzájárultak, amennyiben ez a tájékoztatás nem számít bizalmasnak a nemzeti vagy közösségi jogszabályok szerint.
4. fejezet
Visszavételi kötelezettség
22. cikk
Visszavétel a szállítás nem rendeltetésszerű megvalósulása esetén
(1) Amennyiben bármelyik érintett illetékes hatóság tudomására jut, hogy a hulladék szállítása, ideértve a hasznosítását vagy ártalmatlanítását is, nem teljesíthető a tervezettnek megfelelően a 4. cikk 4. pontjának második albekezdésében, valamint az 5. cikkben említett bejelentőlap és kísérő dokumentum és/vagy a szerződés feltételeivel összhangban, köteles erről haladéktalanul értesíteni a küldő ország illetékes hatóságát. Amennyiben a hasznosító vagy ártalmatlanító létesítmény megtagadja a szállítmány átvételét, köteles erről haladéktalanul értesíteni a célország illetékes hatóságát.
(2) A küldő ország illetékes hatósága köteles biztosítani, hogy - a (3) bekezdésben említett megállapodás esetét kivéve - a kérdéses hulladékot a 2. cikk 15. pontjában szereplő felsorolás szerint megállapított bejelentő, vagy amennyiben ez nem lehetséges, maga az illetékes hatóság, vagy a nevében eljáró természetes vagy jogi személy általi visszavételét a joghatóságának területére.
Ezt azt követően 90 napon belül kell végrehajtani, vagy bármely, az érintett illetékes hatóságok megegyezése szerinti időtartamon belül, hogy a küldő ország illetékes hatóságának tudomására jutott vagy írásban értesítést kapott a célország vagy tranzitország illetékes hatóságától arról, hogy a jóváhagyott hulladékszállítást, hasznosítást vagy ártalmatlanítást nem lehet a tervezettnek megfelelően teljesíteni, és annak az okáról. Az ilyen értesítés származhat a célország vagy a tranzitország illetékes hatóságnak többek között egyéb illetékes hatóságok által átadott információból.
(3) A (2) bekezdés szerinti visszavételi kötelezettség nem alkalmazható, ha a küldő országnak, a célországnak vagy a tranzitországnak a hulladék hasznosításába vagy ártalmatlanításába bevont illetékes hatósága meggyőződött arról, hogy a hulladékot a bejelentő, vagy amennyiben ez nem lehetséges, maga az illetékes hatóság, vagy a nevében eljáró természetes vagy jogi személy a célországban vagy máshol eltérő módon hasznosítja, vagy ártalmatlanítja.
A (2) bekezdés szerinti visszavételi kötelezettség nem alkalmazható, ha a szállított hulladékot az érintett létesítményben elvégzett műveletek során visszafordíthatatlanul összekeverték más hulladékkal azt megelőzően, hogy az érintett illetékes hatóság tudomására jutott, hogy a bejelentett hulladékszállítást nem lehet a tervezettnek megfelelően teljesíteni az (1) bekezdéssel összhangban. Az ilyen keveréket eltérő módon kell hasznosítani vagy ártalmatlanítani, az első albekezdésben foglaltakkal összhangban.
(4) A (2) bekezdésben említett visszavétel esetén új bejelentést kell benyújtani, kivéve, ha az érintett illetékes hatóságok megállapodnak abban, hogy a küldő ország eredetileg illetékes hatóságának kellően indokolt kérelme elegendő.
Az új bejelentést megfelelően az eredeti bejelentőnek, vagy amennyiben ez nem lehetséges, a 2. cikk 15. pontjában szereplő felsorolás szerint megállapított más természetes vagy jogi személynek kell benyújtania, vagy amennyiben ez sem lehetséges, a küldő ország eredetileg illetékes hatóságának, vagy egy, a nevében természetes vagy jogi személynek benyújtania.
Egyik illetékes hatóság sem tilthatja vagy akadályozhatja meg a nem teljesíthető szállítással érintett hulladék visszaszállítását, illetve annak hasznosítását vagy ártalmatlanítását.
(5) A (3) bekezdésben említett, a célországon kívüli eltérő megoldások igénybevétele esetén adott esetben az eredeti bejelentő, vagy amennyiben ez nem lehetséges, a 2. cikk 15. pontjában szereplő felsorolás szerint megállapított más természetes vagy jogi személy, vagy amennyiben ez sem lehetséges, a küldő ország eredetileg illetékes hatósága, vagy egy, a nevében eljáró természetes vagy jogi személy köteles új bejelentést benyújtani.
A bejelentő általi új bejelentés esetén a bejelentést az eredeti küldő ország illetékes hatóságának is be kell nyújtani.
(6) A (3) bekezdésben említett, az eredeti célországban igénybe vett eltérő megoldások esetén nem kell új bejelentést tenni, elegendő kellően indokolt kérelmet benyújtani. Az eredeti bejelentő köteles továbbítani az alternatív megoldásnak az engedélyezését kérő kellően indokolt kérelmet a küldő ország illetékes hatóságának, vagy amennyiben ez nem lehetséges, a célország illetékes hatóságának. Amennyiben ez nem oldható meg, az eredetileg a küldő ország illetékes hatósága is benyújthatja a célország illetékes hatósága részére.
(7) Ha nem kerül sor a (4) vagy (6) bekezdéssel összhangban új bejelentés benyújtására, az eredeti bejelentő, vagy amennyiben ez nem lehetséges, a 2. cikk 15. pontjában szereplő felsorolás szerint megállapított más természetes vagy jogi személy, vagy amennyiben ez sem lehetséges, a küldő ország eredetileg illetékes hatósága, vagy egy, a nevében eljáró természetes vagy jogi személy köteles kitölteni a 15. cikkel vagy a 16. cikkel összhangban egy új kísérő dokumentumot.
Ha az új bejelentést a (4) vagy (5) bekezdéssel összhangban a küldő ország eredetileg illetékes hatósága nyújtja be, nem kell új pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást létesíteni.
(8) A bejelentő kötelezettsége és a küldő ország szubszidiáris kötelezettsége a hulladék visszavételére, vagy annak eltérő hasznosítására vagy ártalmatlanítására akkor fejeződik be, amikor a létesítmény kibocsátotta a 16. cikk e) pontja, vagy a 15. cikk e) pontja értelmében a végleges hasznosításról vagy ártalmatlanításról szóló igazolást. A 6. cikk (6) bekezdésében említett hasznosítást megelőző műveletek vagy ártalmatlanítás esetén a küldő ország szubszidiáris kötelezettsége akkor fejeződik be, amikor a létesítmény kibocsátotta a 15. cikk d) pontjában említett igazolást.
Ha a létesítmény oly módon állít ki igazolást a hasznosításról vagy ártalmatlanításról, hogy az illegális szállítást valósít meg a pénzügyi garancia felszabadításával, a 24. cikk (3) bekezdését és a 25. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni.
(9) Amennyiben valamely tagállam területén egy nem teljesíthető szállításból - ideértve a hasznosítást és az ártalmatlanítást is - származó hulladékot találnak, a hulladék megtalálásának helye szerint illetékes hatóság felel a hulladék visszaküldését vagy eltérő módon történő végleges hasznosítását vagy ártalmatlanítását megelőző biztonságos tárolására vonatkozó intézkedések megtételéért.
23. cikk
A visszavétel költségeinek viselése, ha a szállítást nem lehet befejezni
(1) Ha a szállítást nem lehet befejezni a hulladék visszaküldéséből eredő költségek, ideértve a 22. cikk (2) vagy (3) bekezdése szerinti fuvarozási, hasznosítási vagy ártalmatlanítási költségeket is, és attól az időponttól, amikor a küldő ország illetékes hatóságának tudomására jutott, hogy a hulladékszállítmány szállítása, hasznosítása vagy ártalmatlanítása nem teljesíthető, a 22. cikk (9) bekezdése szerinti tárolási költségek az alábbiakat terhelik:
a) |
a 2. cikkben 15. pontjában szereplő felsorolás szerint megállapított bejelentő, vagy amennyiben ez nem lehetséges; |
b) |
más természetes vagy jogi személy az esettől függően, vagy amennyiben ez nem lehetséges; |
c) |
a küldő ország illetékes hatósága; vagy amennyiben ez nem lehetséges; |
d) |
az érintett illetékes hatóságok megállapodása szerinti személy. |
(2) Ez a cikk nem érinti a felelősségre vonatkozó nemzeti vagy közösségi jogszabályokat.
24. cikk
Visszavétel illegális szállítás esetén
(1) Amennyiben egy illetékes hatóság egy általa illegális szállítmánynak vélt szállítmányt fedez fel, erről köteles haladéktalanul értesíteni a többi érintett illetékes hatóságot.
(2) Ha a bejelentőt terheli a felelősség az illegális szállításért, a küldő ország illetékes hatósága köteles biztosítani, hogy az érintett hulladékot:
a) |
a bejelentő de facto visszavegye, vagy ha nem nyújtottak be bejelentést; |
b) |
a bejelentő de iure visszavegye, vagy, amennyiben ez nem lehetséges; |
c) |
a küldő ország illetékes hatósága maga, vagy a nevében eljáró természetes vagy jogi személy vegye viszsza, vagy, amennyiben ez nem lehetséges; |
d) |
a küldő ország illetékes hatósága vagy a nevében eljáró természetes vagy jogi személy a célországban, vagy a küldő országban eltérő módon hasznosítsa vagy ártalmatlanítsa; vagy, amennyiben ez nem lehetséges; |
e) |
az érintett illetékes hatóságok beleegyezése esetén a küldő ország illetékes hatósága vagy a nevében eljáró természetes vagy jogi személy bármely más országban eltérő módon hasznosítsa vagy ártalmatlanítsa, a küldő ország illetékes hatósága. |
Ezt azt követően 30 napon belül kell végrehajtani, vagy bármely az érintett illetékes hatóságok megegyezése szerinti időtartamon belül, hogy a küldő ország illetékes hatóságának tudomására jutott vagy írásban értesítést kapott a célország vagy tranzitország illetékes hatóságától az illegális szállításról és annak az okáról. Az ilyen értesítés származhat a célország vagy a tranzitország illetékes hatóságnak többek között egyéb illetékes hatóságok által átadott információból.
Az a), b) és c) pontban említett visszavétel esetén új bejelentést kell benyújtani, kivéve, ha az érintett illetékes hatóságok megállapodnak abban, hogy a küldő ország eredetileg illetékes hatóságának kellően indokolt kérelme elegendő.
Az új bejelentést az a), b) vagy c) pontban felsorolt személyeknek vagy hatóságoknak kell benyújtaniuk, ebben a sorrendben.
Egyik illetékes hatóság sem tilthatja vagy akadályozhatja meg az illegálisan szállított hulladék visszaszállítását. A küldő ország illetékes hatósága általi, a d) és e) pontban említett eltérő megoldások esetén a küldő ország eredetileg illetékes hatósága vagy a nevében eljáró természetes vagy jogi személy köteles új bejelentést benyújtani, kivéve, ha az érintett illetékes hatóságok megállapodnak abban, hogy az említett hatóság kellően indokolt kérelme elegendő.
(3) Ha a címzettet terheli a felelősség az illegális szállításért, a célország illetékes hatósága köteles biztosítani, hogy az érintett hulladékot környezetvédelmi szempontból megfelelő módon hasznosítsák vagy ártalmatlanítsák:
a) |
a címzett, vagy amennyiben ez nem lehetséges; |
b) |
maga az illetékes hatóság, vagy a nevében eljáró természetes vagy jogi személy. |
Ezt azt követően 30 napon belül kell végrehajtani, vagy bármely az érintett illetékes hatóságok megegyezése szerinti időtartamon belül, hogy a célország illetékes hatóságának tudomására jutott, vagy írásban értesítést kapott a küldő ország vagy tranzitország illetékes hatóságától az illegális szállításról és annak az okáról. Az ilyen értesítés származhat a küldő ország vagy a tranzitország illetékes hatóságának többek között egyéb illetékes hatóságok által átadott információból.
Ennek érdekében, szükség szerint együttműködnek a hulladék hasznosításában vagy ártalmatlanításában.
(4) Ha nem kell új bejelentést benyújtani, a visszavételért felelős személy, vagy amennyiben ez nem lehetséges, a küldő ország eredetileg illetékes hatósága köteles kitölteni a 15. cikkel vagy a 16. cikkel összhangban egy új kísérő dokumentumot.
Ha az új bejelentést a küldő ország eredetileg illetékes hatósága nyújtja be, nem kell új pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást létesíteni.
(5) Különösen azokban az esetekben, amikor az illegális szállításért sem a bejelentő, sem a címzett nem tehető felelőssé, akkor az érintett illetékes hatóságok együttműködnek a kérdéses hulladék környezetvédelmi szempontból megfelelő módon történő hasznosításának vagy ártalmatlanításának biztosítása érdekében.
(6) A 6. cikk (6) bekezdése szerinti hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző művelet esetén, amenynyiben a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző műveletet követően fedeznek fel illegális hulladékszállítmányt, a küldő országnak a hulladék visszavételére vagy eltérő hasznosítás vagy ártalmatlanítás elvégzésére vonatkozó szubszidiáris kötelezettsége a 15. cikk d) pontja szerinti igazolásnak a létesítmény általi kiadásával véget ér.
Ha a létesítmény oly módon állít ki igazolást a hasznosításról vagy ártalmatlanításról, hogy az illegális szállítást valósít meg a pénzügyi garancia felszabadításával, a (3) bekezdést és a 25. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni.
(7) Amennyiben valamely tagállam területén illegális szállításból származó hulladékot találnak, a hulladék megtalálásának helye szerinti illetékes hatóság felel a hulladéknak a visszaküldéséért, vagy eltérő módon történő végleges hasznosítását vagy ártalmatlanítását megelőző biztonságos tárolásáért.
(8) A 34. és 36. cikk nem alkalmazható azokban esetekben, amikor az illegális szállítmányokat a küldő országba küldik vissza, és erre a küldő országra vonatkoznak az említett cikkekben megállapított tilalmak.
(9) A 2. cikk 35. pontja g) alpontjában meghatározott illegális hulladékszállítás esetén, a szállítást szervező személyre az e cikkben a bejelentőre megállapítottakkal azonos kötelezettségek vonatkoznak.
(10) Ez a cikk nem érinti a felelősségre vonatkozó nemzeti vagy közösségi jogszabályokat.
25. cikk
A visszavétel költségei illegális szállítás esetén
(1) Illegális szállítás esetén a hulladék visszaküldéséből eredő költségek, ideértve a hulladék 24. cikk (2) bekezdése szerinti fuvarozási, hasznosítási és ártalmatlanítási költségeit is, és attól az időponttól, amikor a küldő ország illetékes hatóságának tudomására jutott, hogy illegális szállítás történt, a 24. cikk (7) bekezdése szerinti tárolási költségek az alábbi személyeket terhelik:
a) |
a 2. cikk 15. pontjában szereplő felsorolás szerint megállapított de facto bejelentő visszavegye, vagy ha nem nyújtottak be bejelentést; |
b) |
a de iure bejelentő vagy más természetes vagy jogi személy az esettől függően, vagy amennyiben ez nem lehetséges; |
c) |
a küldő ország illetékes hatósága. |
(2) Illegális szállítás esetén a hulladék 24. cikk (3) bekezdése szerinti hasznosításából vagy ártalmatlanításából eredő költségek, ideértve a hulladék 24. cikk (7) bekezdése szerinti esetleges fuvarozási és tárolási költségeit is, az alábbi személyeket terhelik:
a) |
címzett, vagy amennyiben ez nem lehetséges; |
b) |
a célország illetékes hatósága. |
(3) Illegális szállítás esetén a hulladék 24. cikk (5) bekezdése szerinti hasznosításából vagy ártalmatlanításából eredő költségek, ideértve a hulladék 24. cikk (7) bekezdése szerinti esetleges fuvarozási és tárolási költségeit is, az alábbi személyeket terhelik:
a) |
a 2. cikk 15. pontjában szereplő felsorolás szerint megállapított bejelentő és/vagy a címzett, az érintett illetékes hatóságok határozatától függően, vagy amennyiben ez nem lehetséges; |
b) |
esettől függően más természetes vagy jogi személyek, vagy amennyiben ez nem lehetséges; |
c) |
a küldő ország és a célország illetékes hatósága. |
(4) A 2. cikk 35. pontja g) alpontjában meghatározott illegális hulladékszállítás esetén, a szállítást szervező személyre az e cikkben a bejelentőre megállapítottakkal azonos kötelezettségek vonatkoznak.
(5) Ez a cikk nem érinti a felelősségre vonatkozó nemzeti vagy közösségi jogszabályokat.
5. fejezet
Általános adminisztratív rendelkezések
26. cikk
A kommunikáció formája
(1) Az alábbi információkat és okmányokat postán is el lehet küldeni:
a) |
a tervezett szállítmány 4. és 13. cikk szerinti bejelentése; |
b) |
a 4., 7. és 8. cikk szerinti információ és dokumentáció iránti kérelem; |
c) |
a 4., 7. és 8. cikk szerinti információ és dokumentáció átadása; |
d) |
a bejelentett szállításra vonatkozó 9. cikk szerinti írásbeli engedély; |
e) |
a szállítás 10. cikk szerinti feltételei; |
f) |
a szállítással szembeni 11. és 12. cikk szerinti kifogás; |
g) |
egyedi hasznosító létesítményeknek a 14. cikk (3) bekezdése szerint kiadott előzetes engedélyről szóló határozattal kapcsolatos információk; |
h) |
a hulladék megérkezésének 15. és 16. cikk szerinti írásbeli megerősítése; |
i) |
a hulladék hasznosításának vagy ártalmatlanításának 15. és 16. cikk szerinti igazolása; |
j) |
a hulladékszállítás tényleges időpontjára vonatkozó 16. cikk szerinti előzetes tájékoztatás; |
k) |
a szállítás módosítására vonatkozó 17. cikk szerinti információk; |
l) |
a IV., V. és VI. cím szerint küldendő írásbeli engedélyek és kísérő dokumentumok. |
(2) Emellett az érintett illetékes hatóságok és a bejelentő közötti megállapodástól függően, az (1) bekezdésben említett dokumentumokat bármelyik alábbi kommunikációs eszközön keresztül is be lehet nyújtani:
a) |
faxon; |
b) |
postai küldeménnyel megerősített faxküldeménnyel; |
c) |
digitális aláírással e-mailben. Ebben az esetben, a megkívánt bélyegzőket és aláírást a digitális aláírás pótolja; vagy |
d) |
postai küldeménnyel megerősített, digitális aláírás nélküli e-mailben. |
(3) Az egyes szállítmányokat kísérő, a 16. cikk c) pontja és a 18. cikk szerinti dokumentumok digitális aláírással ellátva, elektronikus formában is lehetnek, ha a szállítás során bármikor olvashatóvá tehetők, és az érintett illetékes hatóságok elfogadják.
(4) Az érintett illetékes hatóságok és a bejelentő közötti megállapodástól függően, az (1) bekezdésben felsorolt információkat és dokumentumokat az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (20) összhangban elektronikus aláírással vagy elektronikus hitelesítéssel ellátva, elektronikus adatátvitel formájában is be lehet nyújtani vagy ki lehet cserélni, vagy egy ezzel összehasonlítható olyan elektronikus hitelesítési rendszerrel, amely ugyanezt a biztonsági szintet nyújtja. Ilyen esetekben, az elektronikus adatátvitelre vonatkozóan szervezeti intézkedéseket lehet hozni.
27. cikk
Nyelv
(1) Az e cím rendelkezései szerinti minden bejelentést, információt, dokumentációt vagy egyéb közlést az érintett illetékes hatóságok által elfogadott nyelven kell benyújtani.
(2) Az érintett illetékes hatóságok kérelmére a bejelentő köteles hiteles fordítás(oka)t benyújtani a hatóságok által elfogadott nyelven.
28. cikk
Véleményeltérések a hulladék besorolásának kérdésében
(1) Ha a küldő ország és a célország illetékes hatósága nem tud megállapodni a besorolás kapcsán abban, hogy valamit hulladéknak vagy nem hulladéknak minősítsenek, a vitatott anyagot hulladékként kell kezelni. Ez nem érinti a célország azon jogát, hogy a szállított anyagot saját nemzeti jogszabályai szerint bírálja el a szállítmány megérkezését követően, amennyiben ez a jogszabály összhangban van a közösségi, vagy a nemzetközi joggal.
(2) Ha a küldő ország és a célország illetékes hatósága nem tud megállapodni a bejelentett hulladék besorolása kapcsán, hogy az a III., III.A., III.B. vagy IV. melléklet felsorolásában szerepel-e, a hulladékot a IV. mellékletben felsoroltnak kell tekinteni.
(3) Ha a küldő ország és a célország illetékes hatósága nem tud megállapodni a bejelentett hulladékfeldolgozási művelet besorolása kapcsán, hogy a hasznosítás vagy ártalmatlanítás-e, az ártalmatlanításra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) Az (1)-(3) bekezdést csak e rendelet céljából kell alkalmazni, és az érdekelt felek azon jogainak sérelme nélkül, hogy az ilyen kérdésekre vonatkozó jogvitát bíróság elé terjesszék.
29. cikk
Adminisztratív költségek
A bejelentési és a felügyeleti eljárásnak megfelelő és arányos adminisztratív költségei, továbbá a megfelelő elemzések és ellenőrzések szokásos kiadásai a bejelentőre terhelhetők.
30. cikk
Határterületi megállapodások
(1) Kivételes esetekben, és ha a különleges földrajzi vagy demográfiai helyzet ilyen lépést indokol, a tagállamok kétoldalú megállapodásokat köthetnek a határokat átlépő egyes hulladékszállítmányoknak a két érintett tagállam közötti határterületen működő, legközelebbi alkalmas létesítményig történő szállítására vonatkozó bejelentési eljárás egyszerűsítéséről.
(2) Ilyen kétoldalú megállapodások akkor is köthetők, ha a hulladékot a küldő országból szállítják és a küldő országban kezelik, de egy másik tagállamon keresztül szállítják át.
(3) A tagállamok a fent említett jellegű megállapodásokat köthetnek az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás feleivel is.
(4) A Bizottságot az ilyen megállapodásokról a hatályba lépésüket megelőzően értesíteni kell.
6. fejezet
A Közösségen belüli, de harmadik országokat érintő szállítás
31. cikk
Az ártalmatlanításra szánt hulladékszállítmányok
Amennyiben a hulladék szállítása a Közösségen belül valósul meg egy vagy több harmadik országon keresztül történő szállítással, és azt ártalmatlanításra szánják, a küldő ország illetékes hatósága köteles e cím rendelkezésein felül megkeresni a harmadik országok illetékes hatóságait is, hogy el kívánják-e küldeni a tervezett szállításra vonatkozó írásbeli engedélyüket:
a) |
a Bázeli Egyezményben részes felek esetében 60 napon belül, kivéve, ha ettől a jogtól az Egyezmény rendelkezései értelmében elálltak; vagy |
b) |
a Bázeli Egyezményben nem részes felek esetében az illetékes hatóságok megállapodása szerinti időtartamon belül. |
32. cikk
Hasznosítási rendeltetésű hulladékszállítmányok
(1) Amennyiben a hulladék szállítása a Közösségen belül valósul meg egy vagy több olyan harmadik országon keresztül történő szállítással, amelyre az OECD-határozat nem alkalmazható, és azt hasznosításra szánják, a 31. cikket kell alkalmazni.
(2) Amennyiben a hulladék szállítása a Közösségen belül valósul meg - ideértve az ugyanazon tagállam helységei közötti szállítást is - egy vagy több olyan harmadik országon keresztül történő szállítással, amelyre az OECD-határozatot alkalmazni kell, és azt hasznosításra szánják, a 9. cikk szerinti engedély hallgatólagosan is megadható, és ha nem emeltek kifogást, vagy nem állapítottak meg feltételeket, a szállítást a célország illetékes hatósága 8. cikk szerinti visszaigazolása megküldésének időpontjától számított 30 nappal lehet megkezdeni.
III. CÍM
A KIZÁRÓLAG TAGÁLLAMOKON BELÜLI SZÁLLÍTÁSOK
33. cikk
E rendelet alkalmazása kizárólag tagállamokon belüli szállításra
(1) A tagállamok megfelelő rendszert hoznak létre a kizárólag saját joghatóságukon belüli hulladékszállítások felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozóan. Ennek a rendszernek figyelembe kell vennie a II. és VII. címben megállapított Közösségi rendszerrel való összhang szükségességét.
(2) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a hulladékszállításra vonatkozó ellenőrzési és felügyeleti rendszerükről. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.
(3) A tagállamok a joghatóságukon belül alkalmazhatják a II. és VII. címben megállapított rendszert.
IV. CÍM
A KÖZÖSSÉGBŐL HARMADIK ORSZÁGOKBA TÖRTÉNŐ KIVITEL
1. fejezet
Ártalmatlanításra szánt hulladékok kivitele
34. cikk
Kiviteli tilalom, kivéve az EFTA-országok felé
(1) Tilos az ártalmatlanításra szánt hulladéknak Közösségen kívül történő szállítása.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt tilalom nem vonatkozik az ártalmatlanításra szánt hulladékoknak olyan EFTA-országokba irányuló kivitelére, amelyek a Bázeli Egyezménynek is felei.
(3) Mindazonáltal tilos az ártalmatlanításra szánt hulladékoknak olyan EFTA-országokba irányuló kivitele, amelyek a Bázeli Egyezménynek is felei:
a) |
amennyiben az EFTA-tagállam tiltja az ilyen hulladék behozatalát; vagy |
b) |
ha a küldő ország illetékes hatósága okkal feltételezi, hogy a hulladékot nem a 49. cikkben említett környezetvédelmi szempontból megfelelő módon fogják kezelni az érintett célországban. |
(4) Ez a rendelkezés nem érinti a 22. és 24. cikkben megállapított visszavételi kötelezettségeket.
35. cikk
Az EFTA-országokba történő kivitelre vonatkozó eljárás
(1) Amennyiben a Közösségből hulladékot szállítanak a Bázeli Egyezményben részes EFTA-országokban történő ártalmatlanítás céljából, a II. cím rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell, a (2) és (3) bekezdésekben foglalt kiigazításokkal és kiegészítésekkel.
(2) Az alábbi kiigazításokat kell alkalmazni:
a) |
A Közösségen kívüli tranzitállam illetékes hatóságának a bejelentés kézhezvétele visszaigazolásának megküldésének időpontját követően 60 nap áll a rendelkezésére, hogy pótlólagos információt kérjen a bejelentett szállításról, hogy hallgatólagos engedélyét adja, ha az érintett ország úgy határozott, hogy nem kér előzetes írásos engedélyt, és erről a Bázeli Egyezmény 6. cikke (4) bekezdésével összhangban tájékoztatta a többi felet, vagy hogy feltételhez kötött, vagy feltétel nélküli írásos engedélyét megadja; és |
b) |
a közösségi küldő ország illetékes hatósága csak akkor hozhatja meg a szállításhoz való hozzájárulásról szóló, 9. cikkben említett határozatot, ha előzetesen megkapta a célország illetékes hatóságának írásos engedélyét, és, az esettől függően, a Közösségen kívüli tranzitállam illetékes hatóságának hallgatólagos vagy írásbeli engedélyét, a tranzitország illetékes hatósága visszaigazolása megküldésének időpontját követően 61 napnál nem korábban. A küldő ország illetékes hatósága a többi érintett illetékes hatóság írásbeli engedélyének birtokában a 61 napos határidő eltelte előtt is meghozhatja a határozatot a többi érintett illetékes hatóság írásbeli engedélyének birtokában. |
(3) Az alábbi kiegészítő rendelkezéseket kell alkalmazni:
a) |
a közösségi tranzitország illetékes hatósága köteles visszaigazolni a bejelentőnek a bejelentés kézhezvételét; |
b) |
a közösségi küldő ország, esettől függően a közösségi tranzitország illetékes hatóságai kötelesek a szállítást engedélyező határozataik egy-egy lebélyegzett példányát megküldeni a közösségi kiviteli vámhivatalnak és a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatalnak; |
c) |
a kísérő dokumentum egy-egy példányát a fuvarozó köteles átadni a közösségi kiviteli vámhivatalnak és a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatalnak; |
d) |
amint a hulladék elhagyta a Közösség területét, a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatal köteles a kísérő dokumentum egy lebélyegzett példányát megküldeni a közösségi küldő ország illetékes hatóságának; |
e) |
ha 42 nappal azt követően, hogy a hulladék elhagyta a Közösség területét, a közösségi küldő ország illetékes hatósága nem kapott információt a létesítménytől a hulladék megérkezéséről, köteles haladéktalanul tájékoztatni a célország illetékes hatóságát; és |
f) |
a 4. cikk 4. pontjának második albekezdésében és az 5. cikkben említett szerződésnek rendelkeznie kell arról, hogy:
|
(4) A szállításra csak akkor kerülhet sor, ha:
a) |
a bejelentő megkapta az írásbeli engedélyt a küldő ország, a célország, és esettől függően a Közösségen kívüli tranzitország illetékes hatóságától és ha a megállapított feltételek teljesültek; |
b) |
a 4. cikk 5. pontja második albekezdésének és az 6. cikknek megfelelően a szerződés a bejelentő és a címzett között létrejött és érvényes; |
c) |
a 4. cikk 4. pontja második albekezdésének és az 5. cikknek megfelelően a pénzügyi garancia vagy ezzel egyenértékű biztosítás létrejött és érvényes; és |
d) |
a környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodás a 49. cikkben említett módon biztosított. |
(5) A hulladék kivitele esetén olyan létesítménybe kell ártalmatlanítási célra szállítani, amely a vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján a célországban működik, vagy az ottani működését engedélyezték.
(6) Ha a kiviteli vámhivatal vagy a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatal illegális szállítmányt fedez fel, köteles erről haladéktalanul értesíteni a vámhivatal országának illetékes hatóságát, amely köteles:
a) |
haladéktalanul értesíteni a közösségi küldő ország illetékes hatóságát; és |
b) |
biztosítani a hulladék visszatartását mindaddig, amíg a küldő ország illetékes hatósága ettől eltérően nem rendelkezik és ezt a határozatát a hulladék helye szerinti vámhivatal országának illetékes hatóságával írásban nem közölte. |
2. fejezet
Hasznosítási rendeltetésű hulladék kivitele
1. szakasz
Az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országokba történő kivitel
36. cikk
Kiviteli tilalom
(1) Tilos az alábbi, hasznosításra szánt hulladékoknak a Közösségből az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országokba:
a) |
az V. mellékletben felsorolt veszélyes hulladékok; |
b) |
az V. melléklet 3. részében felsorolt hulladékok; |
c) |
az V. mellékletben nem egy kód alá besorolt veszélyes hulladékok; |
d) |
olyan veszélyes hulladékok keverékei, valamint veszélyes hulladék és nem veszélyes hulladékok keverékei, amelyeket az V. mellékletben nem egy kód alá soroltak be; |
e) |
a célország által a Bázeli Egyezmény 3. cikke alapján veszélyesnek minősített hulladékok; |
f) |
olyan hulladékok, amelyek behozatalát a célország megtiltotta; vagy |
g) |
olyan hulladékok, amelyekről a küldő ország illetékes hatósága okkal feltételezi, hogy nem a 49. cikkben említett környezetvédelmi szempontból megfelelő módon fogják kezelni az érintett célországban. |
(2) Ez a rendelkezés nem érinti a 22. és 24. cikkben foglalt visszavételi kötelezettségeket.
(3) A tagállamok kivételes esetekben rendelkezéseket fogadhatnak el a bejelentő által megfelelő módon szolgáltatott bizonyító erejű dokumentumok vizsgálata alapján annak meghatározásáról, hogy egy adott, az V. mellékletben szereplő veszélyes hulladékot kizár a kiviteli tilalom alól, amennyiben nem rendelkezik a 91/689/EGK irányelv III. mellékletében felsorolt jellemzőkkel az ugyanebben a mellékletben megállapított H3-H8, H10 és H11 jellemzők tekintetében, figyelembe véve a hulladékjegyzéknek a hulladékokról szóló 75/442/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének a) pontja értelmében történő meghatározásáról szóló 94/3/EK határozat, valamint a veszélyes hulladékok jegyzékének a veszélyes hulladékokról szóló 91/689/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (4) bekezdése értelmében történő meghatározásáról szóló 94/904/EK tanácsi határozat felváltásáról szóló, 2000. május 3-i 2000/532/EK bizottsági határozatban (21) megállapított határértékeket.
(4) Az a tény, hogy egy hulladék nem szerepel veszélyes hulladékként az V. mellékletben, vagy hogy az V. melléklet 1. része B. listájában szerepel, nem zárja ki, hogy kivételes esetekben a hulladékot veszélyesnek minősítsék, és így kiviteli tilalom alá essen, ha rendelkezik a 91/689/EGK irányelv III. mellékletében felsorolt bármely jellemzővel az ugyanebben a mellékletben megállapított H3-H8, H10 és H11 jellemzők tekintetében, figyelembe véve a 2000/532/EK bizottsági határozatban megállapított határértékeket, a 91/689/EGK irányelv 1. cikke (4) bekezdésének második francia bekezdésében és e rendelet III. mellékletének bevezető bekezdésében szereplő módon.
(5) A (3) és (4) bekezdésben említett esetekben az érintett tagállam a döntéshozatal előtt tájékoztatja a tervezett célországot. A tagállamok minden naptári év vége előtt értesítik a Bizottságot az ilyen esetekről. A Bizottság megküldi az információkat valamennyi tagállamnak és a Bázeli Egyezmény Titkárságának. Az átadott információ alapján a Bizottság észrevételeket tehet, és amennyiben szükséges, módosíthatja az V. mellékletet az 58. cikkel összhangban.
37. cikk
A III. és III.A. mellékletben felsorolt hulladék kivitele esetén követendő eljárás
(1) A III. és III.A. mellékletben felsorolt hulladék esetén, ha a kivitel nem tartozik a 36. cikkben elrendelt tilalom alá, a Bizottság e rendelet hatályba lépésétől számított 20 napon belül megküldi írásos megkeresését az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó egyes országokba, kérve:
i. |
annak az írásos megerősítését, hogy a hulladék kivihető-e a Közösségből az abban az országban történő hasznosítás céljából; és |
ii. |
annak jelzését, hogy milyen ellenőrzési eljárás alá tartozik a célországban, ha ilyen ellenőrzés létezik. |
Minden, az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országnak az alábbi lehetőségek állnak rendelkezésére:
a) |
tilalom; vagy |
b) |
a 35. cikkben leírt előzetes írásbeli bejelentési és engedélyezési eljárás; vagy |
c) |
a rendeltetési országban nincs ellenőrzés. |
(2) E rendelet hatálybalépésének időpontja előtt a Bizottság rendeletet fogad el az (1) bekezdésre beérkezett válaszokat számításba véve, és tájékoztatja a 75/442/EGK irányelv 18. cikke értelmében létrejött bizottságot.
Ha egy ország nem küldi meg az (1) bekezdésben említett visszaigazolást, vagy ha valamely országot bármely okból nem kerestek meg, az (1) bekezdés b) pontját kell alkalmazni.
A Bizottság rendszeresen naprakésszé teszi az elfogadott rendeletet.
(3) Ha egy ország a válaszában jelzi, hogy bizonyos hulladékszállítmányok egyáltalán nem esnek ellenőrzés alá, az ilyen szállítmányokra a 18. cikk rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.
(4) A hulladék kivitele esetén olyan létesítménybe kell hasznosítási célra szállítani, amely a vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján a célországban működik, vagy az ottani működését engedélyezték.
(5) A III. mellékletben nem egy kód alá besorolt hulladékok szállítása esetén, vagy a III. és III.A. mellékletben nem egy kód alá besorolt hulladékkeverékek szállítása esetén, vagy a III.B. mellékletben felsorolt hulladékok szállítása esetén, és feltéve, hogy a kivitel nem tartozik a 36. cikkben elrendelt tilalom alá, e cikk (1) bekezdésének b) pontját kell alkalmazni.
2. szakasz
Az OECD-határozat hatálya alá tartozó országokba történő kivitel
38. cikk
A III., III.A., III.B., IV. és IV.A. mellékletben felsorolt hulladék kivitele
(1) A III., III.A., III.B., IV. és IV.A. mellékletben felsorolt hulladéknak, a nem osztályozott hulladéknak vagy a III., IV. vagy IV.A. mellékletben nem egy kód alá besorolt hulladékok keverékeinek a Közösségből történő kivitele esetén, és az OECD-határozat hatálya alá tartozó országokon keresztül tranzitszállítmányként, vagy anélkül az OECD-határozat hatálya alá tartozó országokba hasznosítás céljából, a II. cím rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni, az (2), (3) és (5) bekezdésben foglalt kiigazításokkal és kiegészítésekkel.
(2) Az alábbi kiigazításokat kell alkalmazni:
a) |
a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző műveletekre szánt, a III.A. mellékletben felsorolt hulladékok keverékei előzetes írásos bejelentési és engedélyezési kötelezettség alá tartoznak, ha egy, az OECDhatározat hatálya alá nem tartozó országban későbbi előkezelési műveletre és végleges hasznosítási vagy ártalmatlanítási műveletre kerül sor; |
b) |
a III.B. mellékletben felsorolt hulladékok előzetes írásos bejelentési és engedélyezési eljárás alá tartoznak; |
c) |
A 9. cikkel összhangban megkövetelt engedélyt a Közösségen kívüli a célország illetékes hatósága hallgatólagosan is megadhatja. |
(3) A IV. vagy IV.A. mellékletben szereplő hulladékok kivitelére az alábbi kiegészítő rendelkezéseket kell alkalmazni:
a) |
a közösségi küldő ország, esettől függően a közösségi tranzitország illetékes hatóságai kötelesek a szállítást engedélyező határozataik egy-egy lebélyegzett példányát megküldeni a közösségi kiviteli vámhivatalnak és a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatalnak; |
b) |
a kísérő dokumentum egy-egy példányát a fuvarozó köteles átadni a közösségi kiviteli vámhivatalnak és a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatalnak; |
c) |
amint a hulladék elhagyta a Közösség területét, a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatal köteles a kísérő dokumentum egy lebélyegzett példányát megküldeni a közösségi küldő ország illetékes hatóságának; |
d) |
ha 42 nappal azt követően, hogy a hulladék elhagyta a Közösség területét, a közösségi küldő ország illetékes hatósága nem kapott információt a létesítménytől a hulladék megérkezéséről, köteles haladéktalanul tájékoztatni a célország illetékes hatóságát; és |
e) |
a 4. cikk 4. pontjának második albekezdésében és az 5. cikkben említett szerződésnek rendelkeznie kell arról, hogy:
|
(4) A szállításra csak akkor kerülhet sor, ha:
a) |
a bejelentő megkapta az írásbeli engedélyt a küldő ország, a célország, és esettől függően a Közösségen kívüli tranzitország illetékes hatóságától, vagy ha a célország és a Közösségen kívüli tranzitország illetékes hatósága hallgatólagos beleegyezését adta, és az vélelmezhető, és ha a megállapított feltételek teljesültek; |
b) |
a 35. cikk (4) bekezdésének b), c) és d) pontjai teljesültek. |
(5) A IV. vagy IV.A. mellékletben felsorolt hulladékoknak az (1) bekezdés szerinti kivitele esetére, ha egy, az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országon keresztül szállítják, az alábbi kiigazításokat kell alkalmazni:
a) |
az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó tranzitország illetékes hatóságának a bejelentés kézhezvételéről szóló visszaigazolás megküldésének időpontját követően 60 nap áll a rendelkezésére, hogy kiegészítő információt kérjen a bejelentett szállítmányról, hogy - amennyiben az érintett ország úgy határozott, hogy nem kér előzetes írásbeli engedélyt, és erről tájékoztatta a többi felet a Bázeli Egyezmény 6. cikke (4) bekezdésével összhangban - hallgatólagos engedélyét, vagy feltételhez kötött, vagy feltétel nélküli engedélyét adja; és |
b) |
a közösségi küldő ország illetékes hatósága határoz arról, hogy csak akkor hagyja jóvá a 9. cikkben említett szállítást, ha előzetesen megkapta az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó tranzitország illetékes hatóságának hallgatólagos vagy írásbeli engedélyét, és a tranzitország illetékes hatósága viszszaigazolása megküldésének időpontját követően legkorábban 61 nappal. A küldő ország illetékes hatósága a többi érintett illetékes hatóság írásbeli engedélyének birtokában a 61 napos határidő eltelte előtt is meghozhatja a határozatot a többi érintett illetékes hatóság írásbeli engedélyének birtokában. |
(6) A hulladék kivitele esetén olyan létesítménybe kell hasznosítási célra szállítani, amely a vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján a célországban működik, vagy az ottani működését engedélyezték.
(7) Ha a kiviteli vámhivatal vagy a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatal illegális szállítmányt fedez fel, köteles erről haladéktalanul értesíteni a vámhivatal országának illetékes hatóságát, amely köteles:
a) |
haladéktalanul értesíteni a közösségi küldő ország illetékes hatóságát; és |
b) |
biztosítani a hulladék visszatartását mindaddig, amíg a küldő ország illetékes hatósága ettől eltérően nem rendelkezik és ezt a határozatát a hulladék helye szerinti vámhivatal országának illetékes hatóságával írásban nem közölte. |
3. fejezet
Általános rendelkezések
39. cikk
Az Antarktiszra történő kivitel
Tilos bármilyen hulladéknak a Közösségből az Antarktiszra történő kivitele.
40. cikk
A tengerentúli országokba és területekre történő kivitel
(1) Tilos bármilyen ártalmatlanításra szánt hulladéknak a Közösségből a tengerentúli országokba és területekre történő kivitele.
(2) A hasznosításra szánt hulladékoknak a Közösségből a tengerentúli országokba és területekre történő kivitele tekintetében a 36. cikkben megállapított tilalmat kell értelemszerűen alkalmazni.
(3) A (2) bekezdésben megállapított tilalom hatálya alá nem tartozó, hasznosításra szánt hulladékoknak a Közösségből a tengerentúli országokba és területekre történő kivitele tekintetében a II. cím rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.
V. CÍM
BEHOZATAL A KÖZÖSSÉGBE HARMADIK ORSZÁGOKBÓL
1. fejezet
Ártalmatlanításra szánt hulladékok behozatala
41. cikk
Behozatali tilalom, kivéve a Bázeli Egyezményben részes országokból, vagy megállapodás alapján, vagy válság-, vagy háborús helyzetben az egyéb területekről származó behozatal
(1) Tilos bármilyen ártalmatlanításra szánt hulladéknak a Közösségből történő kivitele, kivéve az alábbi országokból vagy területekről származókat:
a) |
Bázeli Egyezményben részes országok; vagy |
b) |
olyan más országok, amelyekkel a Közösség, vagy a Közösség és tagállamai a közösségi jogszabályokkal összeegyeztethető, és a Bázeli Egyezmény 11. cikkének megfelelő két- vagy többoldalú megállapodásokat kötöttek; vagy, |
c) |
olyan más országok, amelyekkel az egyes tagállamok a (2) bekezdéssel összhangban kétoldalú megállapodásokat kötöttek; vagy |
d) |
egyéb területek olyan esetekben, amikor kivételes okból válsághelyzetekben, béketeremtés, békefenntartás alkalmával, vagy háborús helyzetekben nincs lehetőség a b) vagy c) pont szerinti kétoldalú megállapodások megkötésére, vagy ha a küldő országban nem jelöltek ki illetékes hatóságot, vagy az működésképtelen. |
(2) Kivételes esetekben, egyes tagállamok kétoldalú megállapodásokat köthetnek különleges hulladéknak az adott tagállamokban történő ártalmatlanítására, amennyiben a küldő államban a hulladékot nem a 49. cikkben említett, környezetvédelmi szempontból megfelelő módon fogják kezelni.
Ezeknek a megállapodásoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük a közösség jogszabályokkal, és összhangban kell állniuk a Bázeli Egyezmény 11. cikkével.
Ezeknek a megállapodásoknak vagy egyezményeknek garantálniuk kell, hogy az ártalmatlanítási műveleteket engedéllyel rendelkező létesítményben és környezetvédelmi szempontból megfelelő módon hajtják végre.
Ezeknek a megállapodásoknak vagy egyezményeknek azt is garantálniuk kell, hogy a hulladék a küldő országban keletkezett, és az ártalmatlanítási műveleteket kizárólag abban a tagállamban hajtják végre, amelyik a megállapodást megkötötte.
A Bizottságot ezekről a megállapodásokról megkötésük előtt értesíteni kell. Mindazonáltal, szükséghelyzet esetén az értesítést a megkötéstől számított egy hónapon belül meg lehet tenni.
(3) Az (1) bekezdés b) vagy c) pontjaival összhangban megkötött két- vagy többoldalú megállapodásoknak a 42. cikk szerinti eljárási követelményeken kell alapulniuk.
(4) Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett országoknak kellően indokolt előzetes kérelmet kell benyújtaniuk a közösségi rendeltetési tagállam illetékes hatóságához azon az alapon, hogy nem áll rendelkezésükre és ésszerűen nem képesek megszerezni azt a műszaki kapacitást és a szükséges létesítményeket a hulladékok környezetvédelmi szempontból megfelelő módon történő ártalmatlanításához.
42. cikk
Eljárási szabályok egy, a Bázeli Egyezményben részes országból, vagy egyéb területről válság- illetve háborús helyzetben történő behozatal esetén
(1) Amennyiben a Közösségbe hulladékot szállítanak a Bázeli Egyezményben részes országokban történő ártalmatlanítás céljából, a II. cím rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell, a (2) és (3) bekezdésben foglalt kiigazításokkal és kiegészítésekkel.
(2) Az alábbi kiigazításokat kell alkalmazni:
a) |
a Közösségen kívüli tranzitország illetékes hatóságának a bejelentés kézhezvételéről szóló visszaigazolása megküldésének időpontját követően 60 nap áll a rendelkezésére, hogy kiegészítő információt kérjen a bejelentett szállítmányról, hogy - amennyiben az érintett ország úgy határozott, hogy nem kér előzetes írásbeli engedélyt, és erről tájékoztatta a többi felet a Bázeli Egyezmény 6. cikke (4) bekezdésével összhangban - hallgatólagos engedélyét, vagy feltételhez kötött, vagy feltétel nélküli engedélyét adja; és |
b) |
A 41. cikk (1) bekezdése d) pontjában említett válsághelyzetekben, béketeremtés, vagy békefenntartás alkalmával vagy háborús helyzetekben, nincs szükség a küldő ország illetékes hatóságának engedélyére. |
(3) Az alábbi kiegészítő rendelkezéseket kell alkalmazni:
a) |
a közösségi tranzitország illetékes hatósága köteles visszaigazolni a bejelentőnek a bejelentés kézhezvételét, és erről másolatot küldeni az érintett illetékes hatóságoknak; |
b) |
a közösségi célország, és esettől függően a közösségi tranzitország illetékes hatóságai kötelesek a szállítást engedélyező határozataik egy-egy lebélyegzett példányát megküldeni a Közösség területére való beléptetést végző vámhivatalnak; |
c) |
a fuvarozó köteles átadni a kísérő dokumentum egy példányát a Közösség területére való beléptetést végző vámhivatalnak; és |
d) |
a vámkezelés elvégzését követően a Közösség területére való beléptetést végző vámhivatal a kísérő dokumentum egy, a Közösség területére történő belépést igazoló lebélyegzett példányát megküldi a közösségi célország és tranzitország illetékes hatóságának. |
(4) A szállításra csak akkor kerülhet sor, ha:
a) |
a bejelentő megkapta az írásbeli engedélyt a küldő ország, a célország és adott esetben a tranzitország illetékes hatóságától, és az előírt feltételeket teljesítette; |
b) |
a 4. cikk 4. pontja második albekezdésének és az 5. cikknek megfelelően a bejelentő és a címzett között létrejött és érvényes a szerződés; |
c) |
a 4. cikk 5. pontja második albekezdésének és a 6. cikknek megfelelően létrejött és érvényes a pénzügyi garancia vagy ezzel egyenértékű biztosítás; és |
d) |
a 49. cikkben említett, környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodás biztosított. |
(5) Ha a Közösség területére való beléptetést végző vámhivatal illegális szállítmányt fedez fel, köteles erről haladéktalanul értesíteni a vámhivatal országának illetékes hatóságát, amely köteles:
a) |
haladéktalanul értesíteni a közösségi célország illetékes hatóságát, amely értesíti a Közösségen kívüli küldő ország illetékes hatóságát; és |
b) |
biztosítani a hulladék visszatartását mindaddig, amíg a Közösségen kívüli küldő ország illetékes hatósága ettől eltérően nem rendelkezik és ezt a határozatát a hulladék helye szerinti vámhivatal országának illetékes hatóságával írásban nem közölte. |
2. fejezet
A hasznosításra szánt hulladékok behozatala
43. cikk
Behozatali tilalom, kivéve az OECD-határozat hatálya alá tartozó vagy a Bázeli Egyezményben részes országokból, vagy megállapodás alapján, vagy válság-, vagy háborús helyzetben az egyéb területekről származó behozatalt
(1) Tilos bármilyen hasznosításra szánt hulladéknak a Közösségből történő kivitele, kivéve az alábbi országokból vagy területekről származókat:
a) |
az OECD-határozat hatálya alá tartozó országok; vagy |
b) |
más, a Bázeli Egyezményben részes országok; vagy |
c) |
olyan más országok, amelyekkel a Közösség, vagy a Közösség és tagállamai a közösségi jogszabályokkal összhangban álló és a Bázeli Egyezmény 11. cikkének megfelelő két- vagy többoldalú megállapodásokat kötöttek; vagy |
d) |
olyan más országok, amelyekkel az egyes tagállamok a (2) bekezdéssel összhangban kétoldalú megállapodásokat kötöttek; vagy |
e) |
egyéb területek olyan esetekben, amikor kivételes okból válsághelyzetekben, béketeremtés, békefenntartás alkalmával, vagy háborús helyzetekben nincs lehetőség a b) vagy c) pont szerinti kétoldalú megállapodások megkötésére, vagy ha a küldő országban nem jelöltek ki illetékes hatóságot, vagy az működésképtelen. |
(2) Kivételes esetekben egyes tagállamok kétoldalú megállapodásokat köthetnek különleges hulladéknak az adott tagállamokban történő hasznosítására, amennyiben a küldő államban a hulladékot nem a 49. cikkben említett, környezetvédelmi szempontból megfelelő módon fogják kezelni.
Ilyen esetekben a 41. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni.
(3) Az (1) bekezdés c) vagy d) pontjaival összhangban megkötött két- vagy többoldalú megállapodásoknak annyiban, amennyiben mérvadó, a 42. cikk szerinti eljárási követelményeken kell alapulniuk.
44. cikk
Eljárási szabályok egy, az OECD-határozat hatálya alá tartozó országból, vagy egyéb területről válság- vagy háborús helyzetben történő behozatal esetén
(1) Amennyiben a Közösségbe hulladékot szállítanak az OECD-határozat hatálya alá tartozó országokból, vagy azokon keresztül hasznosítás céljából, a II. cím rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell, a (2) és (3) bekezdésben foglalt kiigazításokkal és kiegészítésekkel.
(2) Az alábbi kiigazításokat kell alkalmazni:
a) |
a 9. cikkel összhangban megkövetelt engedélyt a Közösségen kívüli küldő ország illetékes hatósága hallgatólagosan is megadhatja; |
b) |
az előzetes írásbeli bejelentést az 4. cikkel összhangban a bejelentő is benyújthatja; |
c) |
a 43. cikk (1) bekezdése e) pontjában említett válsághelyzetekben, béketeremtés, vagy békefenntartás alkalmával vagy háborús helyzetekben, nincs szükség a küldő ország illetékes hatóságának engedélyére. |
(3) Emellett a 42. cikk (3) bekezdése b), c) és d) pontjainak teljesülniük kell.
(4) A szállításra csak akkor kerülhet sor, ha:
a) |
a bejelentő megkapta az írásbeli engedélyt a küldő ország, a célország, és esettől függően a Közösségen kívüli tranzitország illetékes hatóságától, vagy ha a küldő ország és a tranzitország illetékes hatósága hallgatólagos engedélyét adta, vagy az vélelmezhető, és ha a megállapított feltételek teljesültek; |
b) |
a 4. cikk 4. pontja második albekezdésének és az 5. cikknek megfelelően a bejelentő és a címzett között létrejött és érvényes a szerződés; |
c) |
a 4. cikk 5. pontja második albekezdésének és a 6. cikknek megfelelően létrejött és érvényes a pénzügyi garancia vagy ezzel egyenértékű biztosítás; és |
d) |
a 49. cikkben említett, környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodás biztosított. |
(5) Ha a Közösség területére való beléptetést végző vámhivatal illegális szállítmányt fedez fel, köteles erről haladéktalanul értesíteni a vámhivatal országának illetékes hatóságát, amely köteles:
a) |
haladéktalanul értesíteni a közösségi célország illetékes hatóságát, amely értesíti a Közösségen kívüli küldő ország illetékes hatóságát; és |
b) |
biztosítani a hulladék visszatartását mindaddig, amíg a Közösségen kívüli küldő ország illetékes hatósága ettől eltérően nem rendelkezik és ezt a határozatát a hulladék helye szerinti vámhivatal országának illetékes hatóságával írásban nem közölte. |
45. cikk
Eljárási szabályok egy, az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó, a Bázeli Egyezményben részes országból, vagy egyéb területről válság- vagy háborús helyzetben történő behozatal esetén
Amennyiben a Közösségbe hasznosítási célból hulladékot importálnak:
a) |
egy, az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országból; vagy |
b) |
egy, az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó, de a Bázeli Egyezményben részes országon keresztül, |
a 42. cikket kell értelemszerűen alkalmazni.
3. fejezet
Általános rendelkezések
46. cikk
Tengerentúli országokból és területekről történő behozatal
(1) Hulladéknak tengerentúli országokból és területekről a Közösségbe történő behozatala esetén a II. cím rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.
(2) Egy vagy több tengerentúli ország és terület és az a tagállam, amelyhez kapcsolódnak, a tengerentúli országokból és területekről az ebbe a tagállamba történő szállításra vonatkozó nemzeti eljárást alkalmazhatja.
(3) A (2) bekezdést alkalmazó tagállamok értesítik a Bizottságot az alkalmazott nemzeti eljárásokról.
VI. CÍM
HARMADIK ORSZÁGOKBÓL ÉS HARMADIK ORSZÁGOKBA A KÖZÖSSÉGEN KERESZTÜL TÖRTÉNŐ TRANZIT
1. fejezet
Ártalmatlanításra szánt hulladék tranzitja
47. cikk
Ártalmatlanításra szánt hulladéknak a Közösségen keresztül történő tranzitja
Amennyiben ártalmatlanítási célú hulladékot szállítanak harmadik országokból vagy harmadik országokba a Közösségen keresztül, a 42. cikk rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni, az alábbi kiigazításokkal és kiegészítésekkel:
a) |
az első és az utolsó közösségi tranzitország illetékes hatósága az esettől függően a szállítást engedélyező határozatából egy-egy lebélyegzett példányt, vagy ha hallgatólagosan járult hozzá, a 42. cikk (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a megerősítés egy példányát megküldi a Közösség területére való beléptetést és a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatalnak; és |
b) |
amint a hulladék elhagyta a Közösség területét, a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatal köteles a kísérő dokumentum egy lebélyegzett példányát megküldeni a közösségi tranzitország illetékes hatóságának (illetékes hatóságainak). |
2. fejezet
A hasznosításra szánt hulladék tranzitja
48. cikk
A hasznosításra szánt hulladéknak a Közösségen keresztül történő tranzitja
(1) Amennyiben hasznosítási célú hulladékot szállítanak egy, az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országból, vagy ilyen országba egy vagy több tagállamon keresztül, a 47. cikk rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.
(2) Amennyiben hasznosítási célú hulladékot szállítanak egy, az OECD-határozat hatálya alá tartozó országból, vagy ilyen országba egy vagy több tagállamon keresztül, a 44. cikket kell értelemszerűen alkalmazni, az alább felsorolt kiigazításokkal és kiegészítésekkel:
a) |
az első és az utolsó közösségi tranzitországi illetékes hatóság az esettől függően a szállítást engedélyező határozatából egy-egy lebélyegzett példányt, vagy ha hallgatólagosan járult hozzá, a 42. cikk (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a megerősítés egy példányát megküldi a Közösség területére való beléptetést és a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatalnak; és |
b) |
amint a hulladék elhagyta a Közösség területét, a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatal köteles a kísérő dokumentum egy lebélyegzett példányát megküldeni a közösségi a tranzitország illetékes hatóságának vagy hatóságainak ; |
(3) Amennyiben hasznosítási célú hulladékot szállítanak egy, az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országból egy, az OECD-határozat hatálya alá tartozó országba, vagy fordítva, az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó ország tekintetében az (1) bekezdést, az OECD-határozat hatálya alá tartozó ország tekintetében pedig a (2) bekezdést kell alkalmazni.
VII. CÍM
EGYÉB RENDELKEZÉSEK
1. fejezet
Kiegészítő kötelezettségek
49. cikk
A környezet védelme
(1) A termelő, a bejelentő és a többi, a hulladékszállításba és/vagy hasznosításába vagy ártalmatlanításába bevont vállalkozás megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az általuk szállított hulladék kezelése az emberi egészség veszélyeztetése nélkül és környezetvédelmi szempontból megfelelő módon történjen a szállítás teljes tartama alatt, és a hasznosítás, valamint az ártalmatlanítás során. Különösen, amikor a szállítás a Közösségben történik, a 75/442/EGK irányelv 4. cikkében foglalt követelményeket és a hulladékra vonatkozó közösségi jogszabályokat tiszteletben kell tartani.
(2) A Közösségből származó kivitel esetén, a közösségi küldő ország illetékes hatósága köteles:
a) |
megkövetelni, és elősegíteni annak biztosítását, hogy minden exportált hulladékot környezetvédelmi szempontból megfelelő módon kezeljenek a szállítás teljes tartama alatt, ideértve a rendeltetési harmadik országban a 34. cikkben említett ártalmatlanítást és a 36. és 38. cikkben említett hasznosítást; |
b) |
megtiltani a hulladék harmadik országokba történő kivitelét, ha okkal feltételezi, hogy a hulladékot nem az a) pontban foglalt követelményeknek megfelelően fogják kezelni. |
A hasznosítási vagy ártalmatlanítási művelet tekintetében a környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodás vélelmezhető többek között akkor, ha a bejelentő vagy a célország illetékes hatósága ki tudja mutatni, hogy a hulladékot fogadó létesítményt olyan emberi egészségvédelmi és a környezetvédelemi szabványokkal összhangban fogják üzemeltetni, amelyek nagy vonalakban megegyeznek a közösségi jogszabályokban megállapított szabványokkal.
Ez a vélelem ugyanakkor nem érinti a környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodásnak a szállítás teljes tartamára vonatkozó értékelését, ideértve a rendeltetési harmadik országban történő hasznosítást vagy ártalmatlanítást is.
A környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodással kapcsolatban a VIII. mellékletben felsorolt iránymutatásokat lehet figyelembe venni.
(3) A Közösségbe irányuló behozatal esetén, a közösségi rendeltetési ország illetékes hatósága köteles:
a) |
előírni, és megtenni a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a joghatósága alá tartozó területre szállított hulladék kezelése az emberi egészség veszélyeztetése nélkül és környezetkárosító eljárások és módszerek alkalmazása nélkül, és a 75/442/EGK irányelv 4. cikkében foglaltaknak, valamint egyéb hulladékra vonatkozó közösségi jogszabályok betartásával történjen, a szállítás teljes tartama alatt, ideértve a rendeltetési országban történő újrahasznosítást vagy ártalmatlanítást is; |
b) |
megtiltani a hulladék harmadik országokból történő behozatalát, ha okkal feltételezi, hogy a hulladékot nem az a) pontban foglaltak szerint fogják kezelni. |
50. cikk
Végrehajtás a tagállamokban
(1) A tagállamok megállapítják az e rendelet megszegése esetén alkalmazandó szankciókat, és minden intézkedést megtesznek azok végrehajtása érdekében. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és viszszatartó erejűeknek kell lenniük. A Bizottságot értesíteni kell az illegális szállítások megelőzésére és feltárására és az ilyen szállításra vonatkozó szankciókra vonatkozó nemzeti jogszabályokról.
(2) A tagállamok az e rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezésekben rendelkeznek többek között a létesítményeknek és vállalkozásoknak a 75/442/EGK irányelv 13. cikkének rendelkezéseivel összhangban történő ellenőrzéséről és a hulladékszállítás vagy az ahhoz kapcsolódó hasznosítás vagy ártalmatlanítás szúrópróbaszerű ellenőrzéséről.
(3) A hulladékszállítmányok ellenőrzésére különösen az alábbiak szerint kerülhet sor:
a) |
a kiindulási ponton, ahol a termelő, a birtokos, vagy a bejelentő jelenlétében; |
b) |
a célállomáson, a címzett vagy a létesítmény jelenlétében; |
c) |
a Közösség határain; és/vagy |
d) |
a Közösségen belüli szállítás közben. |
(4) A szállítások ellenőrzéseinek magukban kell foglalniuk a dokumentumok vizsgálatát, az azonosító ellenőrzését, és adott esetben a hulladék fizikai vizsgálatát.
(5) A tagállamok két- vagy többoldalúan együttműködnek egymással az illegális szállítások megelőzésének és felderítésének megkönnyítése érdekében.
A tagállamok megnevezik állandó személyzetük azon tagjait, akik ezért az együttműködésért felelősek, valamint a fizikai ellenőrzés központját. Az információkat megküldik a Bizottságnak, mely kiküld egy összeállított listát az 54. cikkben említett megbízottak részére.
(6) A tagállam egy másik tagállam kérésére végrehajtási cselekményeket hajthat végre a tagállam területén tartózkodó, illegális hulladékszállításban való közreműködéssel gyanúsított személyek ellen.
51. cikk
A tagállamok jelentései
(1) Minden naptári év vége előtt a tagállamok megküldik a Bizottság részére az általuk a Bázeli Egyezmény 13. cikke (3) bekezdésével összhangban készített, és az Egyezmény titkárságának benyújtott előző naptári év jelentésének másolatát.
(2) Minden egyes naptári év vége előtt a tagállamok jelentést készítenek az előző naptári évről a IX. melléklet szerinti kiegészítő jelentési kérdőív alapján is, és azt megküldik a Bizottság részére.
(3) A tagállamok által az (1) és (2) bekezdésekben foglaltakkal összhangban készített jelentéseket a Bizottság részére elektronikus változatban kell megküldeni.
(4) A Bizottság e jelentések alapján háromévente jelentést készít e rendeletnek a Közösség és a tagállamok általi alkalmazásáról.
52. cikk
Nemzetközi együttműködés
A tagállamok - adott esetben és szükség esetén a Bizottsággal való összeköttetésben - együttműködnek a Bázeli Egyezmény és államközi szervezetek más részes feleivel, többek között információcsere és/vagy -megosztás, a környezetvédelmi szempontból megfelelő technológiák előmozdítása és a helyes gyakorlat megfelelő kódexeinek kifejlesztése útján.
53. cikk
Az illetékes hatóságok kijelölése
A tagállamok kijelölik az e rendelet végrehajtásáért felelős illetékes hatóságot, vagy illetékes hatóságokat. Minden tagállam csak egy illetékes tranzithatóságot jelölhet ki.
54. cikk
A megbízottak kijelölése
A tagállamok és a Bizottság kijelölnek egy vagy több, az érdeklődő személyek, vagy vállalkozások tájékoztatásáért és részükre tanácsadásáért felelős megbízottakat. A Bizottság megbízottja továbbítja a tagállamok megbízottainak a neki feltett, az utóbbiakat érintő kérdéseket, és fordítva.
55. cikk
A Közösség területére való beléptetést és a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatal kijelölése
A tagállamok kijelölhetnek a Közösségbe belépő, illetve onnan távozó hulladékszállítmányok számára különleges, a Közösség területére való beléptetést és a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatalokat. Ha a tagállamok ilyen vámhivatalok kijelöléséről határoznak, a hulladékszállítmányok a Közösségbe való belépésre, illetve az onnan való kilépésre nem vehetik igénybe a tagállam más határátkelőhelyeit.
56. cikk
A kijelölésekről szóló értesítés és információk
(1) A tagállamok értesítik a Bizottságot az alábbiak kijelöléséről:
a) |
az illetékes hatóságok, az 53. cikk rendelkezései szerint; |
b) |
a megbízottak, az 54. cikk rendelkezései szerint; és |
c) |
esettől függően a Közösség területére való beléptetést és a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatalok, az 55. cikk rendelkezései szerint. |
(2) A tagállamok értesítik a Bizottságot a fenti kijelölésekhez kapcsolódó alábbi információkról:
a) |
név (nevek); |
b) |
postai cím(ek); |
c) |
e-mail cím(ek); |
d) |
telefonszám(ok); |
e) |
faxszám(ok); és |
f) |
az illetékes hatóságok részére elfogadható nyelvek. |
(3) A tagállamok az információkban beállt minden változásról haladéktalanul értesítik a Bizottságot.
(4) Ezt az információt, valamint a fenti információkban beállott minden változást a Bizottság részére elektronikus változatban és papíron is meg kell küldeni, ha úgy kérik.
(5) A Bizottság a honlapján közzéteszi a Közösség területére való beléptetést és a Közösség területéről való kiléptetést végző, kijelölt vámhivatalok, az illetékes hatóságok és a megbízottak jegyzékét, és ezeket a jegyzékeket megfelelően naprakészen tartja.
2. fejezet
Egyéb rendelkezések
57. cikk
A megbízottak gyűlése
A Bizottság a tagállamok kérésére, vagy ha egyéb okból szükséges, rendszeres időközönként megtartja a megbízottak gyűlését, hogy áttekintse velük az e rendelet végrehajtása során felmerült kérdéseket. Az érdekelt feleket szintén meghívhatják ezekre a gyűlésekre, vagy azok egy részére, ha valamennyi tagállam és a Bizottság is egyetért, hogy ez helyénvaló.
58. cikk
A mellékletek módosítása
(1) E rendelet mellékleteit a Bizottság bizottsági rendelettel és a 75/442/EGK irányelv 18. cikke (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosíthatja, a tudományos és műszaki haladás figyelembevétele érdekében. Továbbá:
a) |
az I., II., III., III.A., IV. és V. mellékletet módosítani kell a Bázeli Egyezményben és az OECD-határozat alapján elfogadott változtatások figyelembevétele érdekében; továbbá az I.C. mellékletnek a bejelentőlap és a kísérő dokumentum kitöltésére vonatkozó utasításokról szóló részét legkésőbb e rendelet alkalmazása kezdetének időpontjáig ki kell egészíteni, az OECD-utasításokra tekintettel; |
b) |
a III.B., IV. vagy V. melléklet ideiglenesen osztályozatlan hulladékokkal egészíthető ki, a Bázeli Egyezmény, vagy az OECD-határozat megfelelő mellékleteibe való beillesztésükről szóló határozat megszületéséig; |
c) |
egy tagállam kérelmére, meg lehet fontolni a III. mellékletben „zöld” hulladékként felsorolt két vagy több hulladékból álló keverékeknek a III.A. mellékletbe történő ideiglenesen felvételét a 3. cikk (2) bekezdésében említett esetekben, a Bázeli Egyezmény, vagy az OECD-határozat megfelelő mellékleteibe való beillesztésükről szóló határozat megszületéséig. Az eredeti bejegyzéseket a III.A. mellékletbe kell beilleszteni, ha ez lehetséges, e rendelet alkalmazása kezdetének időpontjáig, vagy azt követően legkésőbb 6 hónappal. A III.A. melléklet tartalmazhat olyan rendelkezést, hogy egy vagy több bejegyzése nem alkalmazható az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országokba irányuló kivitelre; |
d) |
a 3. cikk (3) bekezdésében említett kivételes eseteket meg kell határozni, és amennyiben szükséges, a IV.A. és az V. mellékletbe kell beilleszteni, és törölni kell a III. mellékletből; |
e) |
az V. mellékletet módosítani kell, hogy tükrözze a 91/689/EGK tanácsi irányelv 1. cikke (4) bekezdésével összhangban a veszélyes hulladékok jegyzékével kapcsolatban megállapodott változásokat; |
f) |
a VIII. mellékletet módosítani kell, hogy tükrözze a vonatkozó nemzetközi egyezményeket és megállapodásokat. |
(2) A IX. melléklet módosításakor a környezetre vonatkozó egyes irányelvek végrehajtásáról szóló jelentések egységesítéséről és ésszerűsítéséről szóló, 1991. december 23-i 91/692/EGK tanácsi irányelvvel (22) létrehozott bizottság teljes mértékben részt vesz a határozathozatalban.
(3) Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak 3 hónap.
59. cikk
Kiegészítő intézkedések
(1) A Bizottság az alábbi kiegészítő intézkedéseket fogadhatja el e rendelet végrehajtásával kapcsolatban:
a) |
módszer a pénzügyi garancia vagy ezzel egyenértékű biztosítás kiszámítására a 6. cikkben foglaltak szerint; |
b) |
iránymutatások a 12. cikk (1) bekezdésének g) pontja alkalmazására; |
c) |
további feltételek és követelmények az előzetesen jóváhagyott hasznosító létesítményekkel kapcsolatosan a 14. cikkben foglaltak szerint; |
d) |
iránymutatások a 15. cikk alkalmazására a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző művelet során jelentős változásoknak kitett hulladék azonosításával és nyomon követésével kapcsolatban; |
e) |
iránymutatások az illetékes hatóságok közti együttműködésre vonatkozóan, a 24. cikkben foglalt illegális szállításokra tekintettel; |
f) |
a dokumentumoknak és információnak a 26. cikk (4) bekezdésével összhangban történő benyújtására az elektronikus adatátvitel gyakorlati bevezetésével kapcsolatos műszaki és szervezeti követelményeket; |
g) |
további iránymutatás a 27. cikkben említett nyelvhasználatra vonatkozóan; |
h) |
további pontosítások a II. címben foglalt eljárási követelményekre vonatkozóan, ezeknek a hulladéknak a Közösségből történő kivitelére, a Közösségbe történő behozatalára, vagy a Közösségen keresztül történő áthaladására vonatkozóan; |
i) |
további iránymutatás meg nem határozott jogi kifejezésekkel kapcsolatban. |
(2) Ezeket az intézkedéseket a 75/442/EGK irányelv 18. cikke (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghozni.
(3) Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak 3 hónap.
60. cikk
Felülvizsgálat
(1) A Bizottság ... (23)-ig befejezi az állat- és közegészségügyre vonatkozó ágazati szabályozás, ideértve az 1774/2002/EK rendelet hatálya alá tartozó hulladékszállításokat is, és e rendelet rendelkezései közötti viszonyt. Ha szükséges, a felülvizsgálatot megfelelő javaslatokkal kell kísérni az ilyen hulladékszállítmány eljárásainak és ellenőrzési rendszerének azonos szintre emelése érdekében.
(2) A Bizottság ... (24)-től számított 5 éven belül felülvizsgálja a 12. cikk (1) bekezdése c) pontjának végrehajtását, ideértve ennek a környezetvédelemre és a belső piac működésére való hatását is. Ha szükséges, a felülvizsgálatot a megfelelő javaslatokkal kell kísérni e rendelkezés módosítása érdekében.
61. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 259/93/EGK rendelet és a 94/774/EK határozat ... (24)-től hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett 259/93/EGK rendeletre való utalásokat az e rendeletre való utalásokként kell értelmezni.
(3) Az 1999/412/EK határozat ... (25) január 1-jén hatályát veszti.
62. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Minden olyan szállítmányra, amelyet bejelentettek, és amelyre a célország illetékes hatósága ... (23) előtt már kiadta a visszaigazolást, a 259/93/EGK rendeletet kell alkalmazni.
(2) Minden olyan szállítmányt, amelyhez az érintett illetékes hatóság a 259/93/EGK rendelet értelmében hozzájárult, legkésőbb e rendelet alkalmazásának napjától számított egy éven belül végre kell hajtani.
(3) A 259/93/EGK rendelet 41. cikkének (2) bekezdése és e rendelet 51. cikke szerinti, a ... (26) évre vonatkozó jelentést az 1999/412/EK határozatában szereplő kérdőív alapján kell megtenni.
63. cikk
Egyes tagállamokra vonatkozó átmeneti rendelkezések
(1) 2010. december 31-ig a III. és IV. mellékletekben felsorolt hulladékoknak hasznosítás céljából Lettországba történő szállítása, továbbá az ezekben a mellékletekben nem szereplőhulladékok ugyanoda történő szállítására az előzetes írásbeli bejelentési és engedélyezési eljárást kell alkalmazni a II. címben foglaltak szerint.
A 12. cikktől eltérve, az illetékes hatóságoknak kifogást kell emelniük a III. és IV. mellékletben szereplő, hasznosításra szánt hulladékok szállítása, valamint az olyan, e mellékletekben nem szereplő hasznosításra szánt hulladékok szállítása ellen, amelyeket egy, a 96/61/EK irányelv alapján átmeneti eltérésben részesülő létesítménybe szántak, az átmeneti eltérésnek a rendeltetési létesítményre való alkalmazásának időtartama alatt.
(2) 2012. december 31-ig a III. és IV. mellékletekben felsorolt hulladékoknak hasznosítás céljából Lengyelországból történő szállítására az előzetes írásbeli bejelentési és engedélyezési eljárást kell alkalmazni a II. címben foglaltak szerint.
A 12. cikkben foglaltaktól eltérően, 2007. december 31-ig az illetékes hatóságok Lengyelországba irányuló, hasznosításra szánt alábbi, a III. és IV. mellékletben felsorolt hulladékok ellen tehetnek kifogást a 11. cikkben megállapított kifogási okokkal összhangban:
B2020 és GE 020 (üveghulladék)
B2070
B2080
B2100
B2120
B3010 és GH 013 (szilárd műanyaghulladék)
B3020 (papírhulladék)
B3140 (hulladék gumiabroncs)
Y46
Y47
A1010 és A1030, (csak az arzénra és higanyra vonatkozó francia bekezdések)
A1060
A1140
A2010
A2020
A2030
A2040
A3030
A3040
A3070
A3120
A3130
A3160
A3170
A3180 (kizárólag a poliklórozott naftalinokra (PCN) alkalmazandó)
A4010
A4050
A4060
A4070
A4090
AB030
AB070
AB120
AB130
AB150
AC060
AC070
AC080
AC150
AC160
AC260
AD150
Az üveghulladék, papírhulladék és hulladék gumiabroncs kivételével, ezt az időszakot meg lehet hosszabbítani legkésőbb 2012. december 31-ig, a 75/442/EGK irányelv 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban.
A 12. cikktől eltérve, 2012. december 31-ig az illetékes hatóságok kifogást tehetnek a 11. cikkben szereplő kifogási okokkal összhangban a Lengyelországba történő alábbi szállítások ellen:
a) |
a IV. mellékletben felsorolt, alábbi hasznosításra szánt hulladékok: A2050 A3030 A3180, kivéve a poliklórozott naftalinokat (PCN) A3190 A4110 A4120 RB020, |
és
b) |
a mellékletekben nem szereplő, hasznosításra szánt hulladékok. |
A 12. cikktől eltérve, az illetékes hatóságoknak kifogást kell emelniük a rendelet III. és IV. mellékletében szereplő, hasznosításra szánt hulladékok szállítása, valamint az olyan, e mellékletekben nem szereplő hasznosításra szánt hulladékok szállítása ellen, amelyeket egy, a 96/61/EK irányelv alapján átmeneti eltérésben részesülő létesítménybe szántak, az átmeneti eltérésnek a rendeltetési létesítményre való alkalmazásának időtartama alatt.
(3) 2011. december 31-ig a III. és IV. mellékletekben felsorolt hulladékoknak hasznosítás céljából Szlovákiába történő szállítása, továbbá az ezekben a mellékletekben nem szereplő hulladékok ugyanoda történő szállítására az előzetes írásbeli bejelentési és engedélyezési eljárást kell alkalmazni a II. címben foglaltak szerint.
A 12. cikktől eltérve, az illetékes hatóságoknak kifogást kell emelniük a III. és IV. mellékletben szereplő, hasznosításra szánt hulladékok szállítása, valamint az olyan, e mellékletekben nem szereplő hasznosításra szánt hulladékok szállítása ellen, amelyeket egy, a 94/67/EK irányelv, a 96/61/EK irányelv, a hulladékok égetéséről szóló, 2000. december 4-I 2000/76/EK irányelv (27) és a nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) alapján átmeneti eltérésben részesülő létesítménybe szántak, az átmeneti eltérésnek a rendeltetési létesítményre való alkalmazásának időtartama alatt.
(4) 2014. december 31-ig a III. mellékletben felsorolt, hasznosításra szánt hulladékok Bulgáriába irányuló valamennyi szállítmányára a II. cím szerinti előzetes írásbeli bejelentési és engedélyezési eljárás vonatkozik.
A 12. cikktől eltérve 2009. december 31-ig a bolgár illetékes hatóságok a 11. cikkben meghatározott indokokkal összhangban kifogást emelhetnek a III. és IV. mellékletben felsorolt következő, hasznosításra szánt hulladékok Bulgáriába irányuló szállításával szemben:
B2070
B2080
B2100
B2120
Y46
Y47
A1010 és A1030 (csak az arzénra és higanyra vonatkozó francia bekezdések)
A1060
A1140
A2010
A2020
A2030
A2040
A3030
A3040
A3070
A3120
A3130
A3160
A3170
A3180 (kizárólag a poliklórozott naftalinokra (PCN) alkalmazandó)
A4010
A4050
A4060
A4070
A4090
AB030
AB070
AB120
AB130
AB150
AC060
AC070
AC080
AC150
AC160
AC260
AD150
A 75/442/EGK irányelv 18. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban ez az időszak legfeljebb 2012. december 31-ig meghosszabbítható.
A 12. cikktől eltérve 2009. december 31-ig a bolgár illetékes hatóságok a 11. cikkben meghatározott indokokkal összhangban kifogást emelhetnek a következő hulladékok Bulgáriába irányuló szállításával szemben:
a) |
a következő, a IV. mellékletben említett hasznosításra szánt hulladékok: A2050 A3030 A3180, kivéve a poliklórozott naftalinokat (PCN) A3190 A4110 A4120 RB020 |
és
b) |
a mellékletekben nem említett, hasznosításra szánt hulladékok. |
A 12. cikktől eltérve a bolgár illetékes hatóságok kifogást emelhetnek a III. és IV. mellékletben felsorolt, hasznosításra szánt hulladékok és az ezekben a mellékletekben nem említett, hasznosításra szánt hulladékok szállítmányaival kapcsolatban, amelyeket olyan létesítményekbe szállítanak, amelyek ideiglenes eltérésben részesülnek a 96/61/EK irányelv vagy a 2001/80/EK irányelv egyes rendelkezései alól, abban az időszakban, amikor az ideiglenes eltérést a rendeltetési létesítményre alkalmazzák.
(5) 2015. december 31-ig a III. mellékletben felsorolt, hasznosításra szánt hulladékok Romániába irányuló valamennyi szállítmányára a II. cím szerinti előzetes írásbeli bejelentési és engedélyezési eljárás vonatkozik.
A 12. cikktől eltérve 2011. december 31-ig a román illetékes hatóságok a 11. cikkben meghatározott indokokkal összhangban kifogást emelhetnek a III. és IV. mellékletben felsorolt következő, hasznosításra szánt hulladékok Romániába irányuló szállításával szemben:
B2070
B2100, kivéve a hulladék alumíniumot
B2120
B4030
Y46
Y47
A1010 és A1030 (csak az arzénra, higanyra és talliumra vonatkozó francia bekezdések)
A1060
A1140
A2010
A2020
A2030
A3030
A3040
A3050
A3060
A3070
A3120
A3130
A3140
A3150
A3160
A3170
A3180 (kizárólag a poliklórozott naftalinokra (PCN) alkalmazandó)
A4010
A4030
A4040
A4050
A4080
A4090
A4100
A4160
AA060
AB030
AB120
AC060
AC070
AC080
AC150
AC160
AC260
AC270
AD120
AD150
A 75/442/EGK irányelv 18. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban ez az időszak legfeljebb 2015. december 31-ig meghosszabbítható.
A 12. cikktől eltérve 2011. december 31-ig a román illetékes hatóságok a 11. cikkben meghatározott indokokkal összhangban kifogást emelhetnek a következő hulladékok Romániába irányuló szállításával szemben:
a) |
a következő, a IV. mellékletben említett hasznosításra szánt hulladékok: A2050 A3030 A3180, kivéve a poliklórozott naftalinokat (PCN) A3190 A4110 A4120 RB020 |
és
b) |
a mellékletekben nem említett, hasznosításra szánt hulladékok. |
A 75/442/EGK irányelv 18. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban ez az időszak legfeljebb 2015. december 31-ig meghosszabbítható.
A 12. cikktől eltérve a román illetékes hatóságok kifogást emelhetnek a III. és IV. mellékletben felsorolt, hasznosításra szánt hulladékok és az ezekben a mellékletekben nem említett, hasznosításra szánt hulladékok szállítmányaival kapcsolatban, amelyeket olyan létesítményekbe szállítanak, amelyek ideiglenes eltérésben részesülnek a 96/61/EK irányelv, a 2000/76/EK irányelv vagy a 2001/80/EK irányelv egyes rendelkezései alól, abban az időszakban, amikor az ideiglenes eltérést a rendeltetési létesítményre alkalmazzák.
(6) A III. mellékletben felsorolt hulladék vonatkozásában az e cikkben a II. címre történő utaláskor a 3. cikk (2) bekezdését, a 4. cikk 5. pontjának második albekezdését, a 6., 11., 22., 23., 24., 25. és 31. cikket nem kell alkalmazni.
64. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet ... (29)-től kell alkalmazni.
(2) Ha Bulgária vagy Románia csatlakozásának időpontja későbbre esik, mint az alkalmazás (1) bekezdésben meghatározott időpontja, akkor az (1) bekezdéstől eltérve a 63. cikk (4) és (5) bekezdését a csatlakozás időpontjától kell alkalmazni.
(3) Az érintett tagállamok megállapodásától függően, a 26. cikk (4) bekezdése ... (29) előtt is alkalmazható.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
a Tanács részéről
az elnök
(1) HL C 108., 2004.4.30., 58. o.
(2) Az Európai Parlament 2003. november 19-i véleménye (HL C 87. E, 2004.4.7., 281. o.), a Tanács 2005. június 24-i közös álláspontja (HL C 206. E, 2005.8.23., 1. o.) és az Európai Parlament 2005. október 25-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).
(3) HL L 30., 1993.2.6., 1. o. A legutóbb a 2557/2001/EK (HL L 349., 2001.12.31., 1. o.) bizottsági rendelettel módosított rendelet.
(4) HL L 310., 1994.12.3., 70. o.
(5) HL L 156., 1999.6.23., 37. o.
(6) HL L 39., 1993.2.16., 1. o.
(7) HL L 39., 1993.2.16., 3. o.
(8) HL L 272., 1997.10.4., 45. o.
(9) HL L 22., 1997.1.24., 14. o.
(10) HL L 273., 2002.10.10., 1. o. A legutóbb a 416/2005/EK rendelettel (HL L 66., 2005.3.12., 10. o.) módosított rendelet.
(11) HL L 194., 1975.7.25., 39. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.
(12) HL L 257., 1996.10.10., 26. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.
(13) HL L 314., 2001.11.30., 1. o.
(14) HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
(15) HL L 35., 1992.2.12., 24. o.
(16) HL L 377.,1991.12.31., 20. o. A legutóbb a 94/31/EK irányelvvel (HL L 168., 1994.7.2., 28. o.) módosított irányelv.
(17) HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.
(18) HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 2286/2003/EK rendelettel (HL L 343., 2003.12.31., 1. o.) módosított rendelet.
(19) HL L 204., 1998.7.21., 37. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.
(20) HL L 13., 2000.1.19., 12. o.
(21) HL L 226., 2000.9.6., 3. o. A legutóbb a 2001/573/EK tanácsi határozattal (HL L 203., 2001.7.28., 18. o.) módosított határozat.
(22) HL L 377., 1991.12.31., 48. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.
(23) E rendelet hatálybalépésének időpontja.
(24) E rendelet alkalmazása kezdetének időpontja (a közzétételtől számított 12 hónap).
(25) E rendelet alkalmazása kezdetét követő év (a közzététel évét követő második év).
(26) E rendelet alkalmazása kezdetének éve (a közzétételtől számított 12 hónap).
(27) HL L 332., 2000.12.28., 91. o.
(28) HL L 309., 2001.11.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.
(29) E rendelet kihirdetésének időpontját követően 12 hónappal.
I.A. MELLÉKLET
Bejelentőlap az országhatárokon keresztül történő hulladékszállításhoz - EU
A bejelentőlapon használandó rövidítések és kódok jegyzéke
További információ, különösen a hulladék azonosítását (14. pont), azaz a Bázeli Egyezmény VIII. és IX. melléklete kódjait, az OECD-kódokat és Y-kódokat illetően, az OECD-től és a Bázeli Egyezmény titkárságán beszerezhető útmutatóban/használati kézikönyvben található.
I.B. MELLÉKLET
Kísérő dokumentum az országhatárokon keresztül történő hulladékszállításhoz - EU
A kísérő dokumentumban használt rövidítések és kódok jegyzéke
További információ, különösen a hulladék azonosítását (14. pont), azaz a Bázeli Egyezmény VIII. és IX. melléklet kódjait, az OECD-kódokat és Y-kódokat illetően, az OECD-től és a Bázeli Egyezmény titkárságán beszerezhető útmutatóban/használati kézikönyvben található.
I.C. MELLÉKLET
A BEJELENTŐLAP ÉS A KÍSÉRŐ DOKUMENTUM KITÖLTÉSÉRE VONATKOZÓ KÜLÖN UTASÍTÁSOK
II. MELLÉKLET
A BEJELENTÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ INFORMÁCIÓ ÉS DOKUMENTÁCIÓ
1. rész: A BEJELENTŐLAPON MEGADANDÓ, VAGY AHHOZ CSATOLANDÓ INFORMÁCIÓ
1. |
A bejelentőlap sorszáma, vagy egyéb elfogadott azonosítója és a szállítmányok tervezett darabszáma. |
2. |
A bejelentő neve, címe, telefon-, és faxszáma, e-mail címe, nyilvántartási száma és az ügyintéző. |
3. |
Amennyiben a bejelentő nem a termelő: a termelő(k) neve, címe, telefon-, és faxszáma, e-mail címe, és az ügyintéző. |
4. |
A kereskedő(k) vagy közvetítő(k) neve, címe, telefon-, és faxszáma, e-mail címe, és az ügyintéző, abban az esetben, ha a bejelentő a 2. cikk 15. pontja szerint meghatalmazta. |
5. |
A hasznosító vagy ártalmatlanító létesítmény neve, címe, telefon-, és faxszáma, e-mail címe, nyilvántartási száma és az ügyintéző, az alkalmazott technológiák és lehetőleg az előzetesen engedélyezett állapot a 14. cikkben foglaltak szerint. Amennyiben a hulladékon hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző műveletet hajtanak végre, ugyanezt az információt közölni kell valamennyi következő hasznosítást vagy ártalmatlanítást, vagy azt megelőző műveletet végző létesítményről. Ha a hasznosító vagy ártalmatlanító létesítmény szerepel a 96/61/EK irányelv I. mellékletének 5. kategóriájához tartozó felsorolásban, be kell mutatni az érvényes engedélyt tartalmazó bizonyítékot (azaz a létezését tanúsító nyilatkozatot) az irányelv 4. és 5. cikkében foglaltakkal összhangban. |
6. |
A címzett neve, címe, telefon-, és faxszáma, e-mail címe, nyilvántartási száma és az ügyintéző. |
7. |
A tervezett fuvarozó(k) és/vagy közvetítői(k) neve, címe, telefon-, és faxszáma, e-mail címe, nyilvántartási száma és az ügyintéző. |
8. |
A küldő ország és az érintett illetékes hatóság. |
9. |
A tranzitországok és az érintett illetékes hatóságok. |
10. |
A célország és az érintett illetékes hatóság. |
11. |
Egyedi bejelentés vagy általános bejelentés. Ha egyedi bejelentésről van szó, az érvényességi időtartamot fel kell tüntetni. |
12. |
A szállítás(ok) megkezdésének tervezett időpontja(i). |
13. |
Tervezett szállítási mód. |
14. |
Tervezett útvonal (kilépési és belépési pont minden egyes ország vonatkozásában, beleértve a beléptető és kiléptető vámhivatalokat és/vagy a Közösségből kiléptető exportvámhivatalt) és a tervezett útszakaszok (a kiléptető és beléptető pontok között), beleértve a lehetséges alternatívákat, előre nem látható körülmények esetére is. |
15. |
A fuvarozó(k) hulladék szállítására jogosító nyilvántartási számának bizonyítéka (azaz a létezését tanúsító nyilatkozat). |
16. |
A hulladék típusának megjelölése a megfelelő jegyzékben, a forrása(i), leírása, összetétele és valamenynyi veszélyességi jellemző adata. A több forrásból származó hulladékok esetében, a hulladék részletes leltárjegyzéke. |
17. |
A becsült maximális és minimális mennyiségek. |
18. |
A tervezett csomagolási mód. |
19. |
A hasznosítási vagy ártalmatlanítási művelet(ek) műszaki adatai, a 75/442/EGK irányelv II.A. és II.B. mellékleteiben említettek szerint. |
20. |
Amennyiben a hulladék rendeltetése a hasznosítás:
|
21. |
Harmadik fél felelősségbiztosítási igazolása (pl. a létezését tanúsító nyilatkozat). |
22. |
A bejelentő és a címzett között megkötött és a bejelentés időpontjában érvényes hulladékhasznosítási vagy -ártalmatlanítási szerződés bizonyítéka (vagy a létezését tanúsító nyilatkozat), a 4. cikk 4. pontjának második albekezdése és az 5. cikk értelmében. |
23. |
A termelő, az új termelő vagy begyűjtő és a közvetítő vagy kereskedő között megkötött szerződés egy példánya vagy bizonyítéka (vagy a létezését tanúsító nyilatkozat), abban az esetben, ha a közvetítő vagy kereskedő a bejelentő. |
24. |
A létrejött és a bejelentés időpontjában érvényes - vagy ha a pénzügyi garanciát vagy ezzel egyenértékű biztosítást engedélyező illetékes hatóság hozzájárul, legkésőbb a szállítás megkezdésekor érvényes - pénzügyi garancia vagy ezzel egyenértékű biztosítás bizonyítéka (vagy a létezését tanúsító nyilatkozat, ha az illetékes hatóság ehhez hozzájárul), a 4. cikk 5. pontjának második albekezdése és a 6. cikk értelmében. |
25. |
A bejelentő igazolása, hogy az információ teljes körű, és a legjobb tudomása szerint valós. |
26. |
Amennyiben a bejelentő nem a termelő a 2. cikk 15. pontja i. pontjának a) alpontja értelmében, a bejelentőnek biztosítania kell, hogy a termelő, vagy a 2. cikk 15. pontja a) pontjának ii. és iii. alpontja szerinti valamely személy, amennyiben lehetséges, szintén aláírja az I.A. melléklet szerinti bejelentőlapot. |
2. rész: A KÍSÉRŐ DOKUMENTUMBAN MEGADANDÓ VAGY AHHOZ CSATOLANDÓ INFORMÁCIÓ
Adja meg az 1. részben felsorolt információknak az alábbi pontok szerinti legfrissebb változatát és az egyes kiegészítő információkat:
1. |
A szállítmányok sorszáma és száma. |
2. |
A szállítás kezdetének időpontja. |
3. |
A szállítás módja. |
4. |
A fuvarozó(k) neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe. |
5. |
Útvonal (kilépési és belépési pont minden egyes érintett ország vonatkozásában, beleértve a Közösség területére való beléptetést végző, a Közösség területéről való kiléptetést végző vámhivatalokat és/vagy a közösségi kiviteli vámhivatalt) és az útszakaszokat (a kiléptető és beléptető pontok között), beleértve a lehetséges alternatívákat, előre nem látható körülmények esetére is. |
6. |
Mennyiségek. |
7. |
Csomagolás módja. |
8. |
A fuvarozó(k) által meghozandó speciális óvintézkedések. |
9. |
A bejelentő nyilatkozata, hogy a szükséges hozzájárulásokat az érintett országok minden illetékes hatóságától megkapta. A nyilatkozatot a bejelentőnek alá kell írnia. |
10. |
A felelős őrzés minden egyes átruházása esetére a megfelelő aláírások. |
3. rész: AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK ÁLTAL BEKÉRHETŐ KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓ ÉS DOKUMENTÁCIÓ
1. |
Annak az engedélynek a típusa és érvényességi időtartama, amely alapján a hasznosító vagy ártalmatlanító létesítmény működik. |
2. |
A 96/61/EK irányelv 4. és 5. cikkével összhangban kiadott engedély másolata. |
3. |
Információ szolgáltatása a szállítás biztonsága érdekében meghozandó intézkedésekről. |
4. |
A bejelentő és a létesítmény közötti szállítási távolság(ok), beleértve az esetleges alternatív útvonalakat az előre nem látható körülmények esetére is, és intermodális szállítás esetében az átrakás helye. |
5. |
A bejelentő és a létesítmény közötti szállítás költségeire vonatkozó információ. |
6. |
A fuvarozó(k) hulladék szállítására jogosító nyilvántartásba vételi okiratának másolata. |
7. |
A hulladék összetételének kémiai elemzése. |
8. |
A hulladék keletkezési eljárásának leírása. |
9. |
A hulladékot fogadó létesítmény kezelési eljárásának leírása. |
10. |
A pénzügyi garancia vagy ezzel egyenértékű biztosítás, vagy ezek másolata. |
11. |
A pénzügyi garancia vagy ezzel egyenértékű biztosítás számítása, a 4. cikk 5. pontjának második albekezdése és a 6. cikk rendelkezései szerint. |
12. |
Az 1. rész 22. és 23. pontjában említett szerződések másolata. |
13. |
Harmadik fél felelősségbiztosítási szabályainak másolata. |
14. |
Bármilyen egyéb információ, amely fontos a bejelentés elbírálásához e rendelettel, továbbá a nemzeti jogszabályokkal összhangban. |
III. MELLÉKLET
AZOK A HULLADÉKOK, AMELYEKET MEGHATÁROZOTT INFORMÁCIÓKKAL KELL KÍSÉRNI (ZÖLDLISTÁS HULLADÉKOK) (1)
Tekintet nélkül arra, hogy egy hulladék szerepel-e ebben a jegyzékben vagy sem, nem vethető alá a bizonyos információkkal kísérés ellenőrzési eljárásnak, ha egyéb anyagokkal oly mértékben szennyezett, hogy:
a) |
oly mértékben megnőtt a hulladékkal összefüggő kockázata annak, hogy előzetes írásos bejelentési és engedélyezési eljárás alá tartozzon, a 91/689/EGK irányelv III. mellékletében felsorolt veszélyes jellemzők figyelembevétele esetén; vagy |
b) |
lehetetlenné teszi a hulladék környezetvédelmi szempontból megfelelő módon történő hasznosítását. |
I. rész
Az alábbi hulladékokat meghatározott információkkal kell kísérni:
A Bázeli Egyezmény IX. mellékletében felsorolt hulladékok (2).
E rendelet alkalmazásában:
a) |
minden, a Bázeli Egyezmény IX. mellékletének A-listájára történő hivatkozást e rendelet IV. mellékletére való hivatkozásnak kell tekinteni; |
b) |
a Bázeli Egyezmény IX. melléklete B1020 sorában az „ömlesztett feldolgozott formában” kifejezés magában foglalja az ott felsorolt minden fémes, nem-diszpergált (3) formát; |
c) |
a Bázeli Egyezmény IX. melléklete B1100 sora, amely hivatkozik a „rézfeldolgozás [...] salakjaira” stb., nem alkalmazható, helyette az (OECD) II. rész GB040 sorát kell alkalmazni; |
d) |
a Bázeli Egyezmény IX. melléklete B1110 sora nem alkalmazható, helyette az (OECD) II. rész GC010 és GC020 sorát kell alkalmazni. |
e) |
a Bázeli Egyezmény IX. melléklete B2050 sora nem alkalmazható, helyette az (OECD) II. rész GG040 sorát kell alkalmazni; |
f) |
a Bázeli Egyezmény IX. melléklete B3010 sorában szereplő fluorozott polimerhulladékokra történő hivatkozást úgy kell értelmezni, hogy magában foglalja a fluorozott etilén polimereit és kopolimereit is (PTFE - politetrafluoretilén). |
II. rész
Az alábbi hulladékokat meghatározott információkkal kell kísérni:
Fémek megolvasztásából, kohászatából és finomításából származó fémtartalmú hulladékok |
||
GB040 |
7112 262030 262090 |
Nemesfémek és réz továbbfinomítás (raffinálás) céljából végzett feldolgozásának salakjai |
Egyéb fémtartalmú hulladékok |
||
GC010 |
|
Csak fémekből és ötvözetekből álló elektronikus berendezések |
GC020 |
|
Elektronikai hulladék (pl. nyomtatott áramkörök, elektronikai alkatrészek, huzalok stb.) és nem nemesfémek és nemesfémek hasznosítására alkalmas regenerált elektronikus alkatrészek |
GC030 |
ex 890800 |
Bontásra szánt hajók és egyéb úszóművek, amelyekből gondosan eltávolították a szállítmányból és a hajó üzemeltetéséből származó más, veszélyesnek számító anyagokat és hulladékokat |
GC050 |
|
Fluidizációs katalitikus krakkolás (FCC) elhasznált katalizátora (pl. alumíniumoxid, zeolitok) |
Üveghulladék, nem diszpergált megjelenési formában: |
||
GE020 |
ex 7001 ex 701939 |
Üvegszál hulladék |
Kerámiahulladékok, nem diszpergált megjelenési formában: |
||
GF010 |
|
Kerámiahulladékok, melyeket formázás után kiégettek, beleértve a kerámiaedényeket is (használat előtt és/vagy után) |
Főként szervetlen összetevőket tartalmazó egyéb hulladékok, amelyek tartalmazhatnak fémeket és szerves összetevőket |
||
GG030 |
ex 2621 |
Széntüzelésű erőmű fenékhamuja és salakcsapolási maradéka |
GG040 |
ex 2621 |
Széntüzelésű erőmű szállóhamuja |
Szilárd műanyaghulladékok |
||
GH013 |
391530 ex 390410-40 |
vinil-klorid-polimerek |
Cserzésből, szőrmekikészítésből és bőrfeldolgozásból származó hulladékok |
||
GN010 |
ex 050200 |
Sertés- vagy vaddisznósörte vagy -szőr, vagy borzszőr és más kefekészítésre használt szőr hulladéka |
GN020 |
ex 050300 |
Lószőr és a lószőrhulladék, függetlenül attól, hogy hordozóanyagra rétegként felvitt állapotban vagy másként felhasználva |
GN030 |
ex 050590 |
Madarak bőrének és más részeinek hulladéka tollazattal vagy pihetollal, tollak vagy tollrészek (vágott széllel vagy anélkül), tisztítva, fertőtlenítve vagy a tartósítás érdekében kezelve |
(1) Ez a jegyzék az OECD-határozat 3. függelékéből származik.
(2) A Bázeli Egyezmény IX. mellékletét e rendelet V. mellékletének felsorolása tartalmazza, az 1. rész, B-jegyzékben.
(3) A „nem-diszpergált” nem foglalja magában a por-, iszap-, szállópor- vagy szilárdmag-zárvány köré képződött folyékony veszélyes hulladékanyagokat.
III.A. MELLÉKLET
A III. MELLÉKLETBEN FELSOROLT ÉS A 3. CIKK (2) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN NEM EGY KÓD ALÁ BESOROLT KÉT VAGY TÖBBFÉLE HULLADÉK KEVERÉKE
III.B. MELLÉKLET
A BÁZELI EGYEZMÉNY, VAGY AZ OECD-HATÁROZAT MELLÉKLETEIBE VALÓ BEILLESZTÉS ELŐTT ÁLLÓ TOVÁBBI ZÖLDLISTÁS HULLADÉKOK AZ 58. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK B) PONTJA ÉRTELMÉBEN
IV. MELLÉKLET
AZ ELŐZETES ÍRÁSBELI BEJELENTÉSI ÉS ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSRA KÖTELEZETT HULLADÉKOK JEGYZÉKE (SÁRGALISTÁS HULLADÉKOK) (1)
I. rész
Az alábbi hulladékok előzetes írásbeli bejelentési és engedélyezési eljárásra kötelezettek:
A Bázeli Egyezmény II. és VIII. mellékleteiben felsorolt hulladékok (2).
E rendelet alkalmazásában:
a) |
minden, a Bázeli Egyezmény VIII. mellékletének B-listájára történő hivatkozást az e rendelet III. mellékletére történő hivatkozásnak kell tekinteni; |
b) |
a Bázeli Egyezmény VIII. melléklete A1010 sorában a „B-listán egyedileg felsorolt hulladékok nem tartoznak ide (IX. melléklet)” kifejezés hivatkozás a Bázeli Egyezmény B1020 sorára, és a B1020 sorhoz e rendelet III. melléklete I.b) részéhez fűzött megjegyzésre; |
c) |
a Bázeli Egyezmény VIII. melléklete A1180 és A2060 sorai nem alkalmazhatók, helyettük megfelelően az OECD III. melléklete II. részének GC010, GC020 és GG040 sorait kell alkalmazni; |
d) |
a Bázeli Egyezmény VIII. melléklete A4050 sora magában foglalja az alumíniumkohászatból származó elhasznált edénybevonatokat is, mert Y33 szervetlen cianidokat tartalmaz. Ha ezeket a cianidokat lebontották, az elhasznált edénybevonatokat a II. rész AB120 sorába kell besorolni, mert Y32 szervetlen fluorid vegyületeket tartalmaznak, amelyben nincs kalciumfluorid. |
II. rész
Az alábbi hulladékok előzetes írásbeli bejelentési és engedélyezési eljárásra kötelezettek:
Fémet tartalmazó hulladékok |
||
AA010 |
261900 |
Vas- és acélgyártásból származó salak, reve és egyéb hulladék (3) |
AA060 |
262050 |
Vanádiumhamu és -maradék (3) |
AA190 |
810420 ex 810430 |
Magnézium gyúlékony, piroforikus vagy vízzel érintkezve veszélyes menynyiségben durranógázt fejlesztő hulladéka és törmeléke |
Főként szervetlen összetevőket tartalmazó hulladékok, amelyek tartalmazhatnak fémeket és szerves összetevőket |
||
AB030 |
|
Fémek felületkezeléséből származó, nem cianidalapú rendszerek hulladékai |
AB070 |
|
Öntödei homokhulladékok |
AB120 |
ex 281290 ex 3824 |
Máshova nem sorolt szervetlen halogenidvegyületek |
AB130 |
|
Hulladék szemcseszóró anyagok |
AB150 |
ex 382490 |
Füstgáz kénmentesítéséből (FGD) származó finomítatlan kalcium-szulfit és kalcium-szulfát |
Főként szervetlen összetevőket tartalmazó hulladékok, amelyek tartalmazhatnak fémeket és szerves összetevőket |
||
AC060 |
ex 381900 |
Hidraulikafolyadékok |
AC070 |
ex 381900 |
Fékfolyadékok |
AC080 |
ex 382000 |
Fagyálló folyadékok |
AC150 |
|
Klór-fluor-szénhidrogének |
AC160 |
|
Halonok |
AC170 |
ex 440310 |
Kezelt parafa és fahulladékok |
AC250 |
|
Felületaktív anyagok |
AC260 |
ex 3101 |
Sertés hígtrágya; ürülék |
AC270 |
|
Szennyvíziszap |
Olyan hulladékok, amelyek szervetlen és szerves összetevőket egyaránt tartalmazhatnak |
||
AD090 |
ex 382490 |
Máshova nem sorolt reprográfiai és fotográfiai vegyi anyagok és előhívó anyagok gyártásából, készítéséből és használatából származó hulladékok |
AD100 |
|
Műanyagok felületkezeléséből származó, nem cianidalapú rendszerek hulladékai |
AD120 |
ex 391400 ex 3915 |
Ioncserélő gyanták |
AD150 |
|
Természetben előforduló szűrőként használható szerves anyagok (pl. bioszűrők) |
Főként szervetlen összetevőket tartalmazó hulladékok, amelyek tartalmazhatnak fémeket és szerves összetevőket |
||
RB020 |
ex 6815 |
Az azbeszthez hasonló fizikai-kémiai jellemzőkkel rendelkező kerámiaalapú szálak |
(1) Ez a jegyzék az OECD-határozat 4. függelékéből származik.
(2) A Bázeli Egyezmény VIII. mellékletét e rendelet V. mellékletének felsorolása tartalmazza, az 1. rész, A-jegyzékben. A Bázeli Egyezmény II. melléklete az alábbi sorokat tartalmazza: Y 46 Háztartási gyűjtött hulladék, kivéve, ha a III. melléklet egyetlen sora alá megfelelően besorolható. Y 47 Háztartási szemét égetési maradéka.
(3) Az ebben a felsorolásban szereplő hulladékokhoz tartoznak a hamu, maradék, salak, kohósalak, lefölözési, leválasztási, szálló por, por, iszap és massza formájú hulladékok, kivéve, ha az anyagot kifejezetten máshova sorolták be.
IV.A. MELLÉKLET
A III. MELLÉKLETBEN FELSOROLT, DE ELŐZETES ÍRÁSBELI BEJELENTÉSI ÉS ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁ-RÁSRA KÖTELEZETT HULLADÉKOK (3. CIKK, (3) BEKEZDÉS)
V. MELLÉKLET
A 36. CIKK ÉRTELMÉBEN EXPORTTILALOM ALÁ ESŐ HULLADÉKOK - BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK
1. Ezt a mellékletet 75/442/EGK irányelv és a 91/689/EGK irányelv sérelme nélkül kell alkalmazni.
2. E melléklet három részből áll, a 2. és 3. rész csak akkor alkalmazható, ha az 1. rész nem alkalmazható. Következésképpen, annak meghatározására, hogy egy adott hulladék e melléklet hatálya alá tartozik-e, először azt kell ellenőrizni, hogy ez a hulladék kielégíti-e a melléklet 1. részét, ha nem, akkor a 2. részét, és ha ezt sem, akkor a 3. részét.
Az 1. rész két alszakaszra oszlik: Az A-lista felsorolja azokat a hulladékokat, amelyeket a Bázeli Egyezmény 1. cikk (1) bekezdése a) pontja veszélyesnek minősít, és ezért exporttilalom alá helyez, és a B-lista, amely felsorolja azokat a hulladékokat, amelyekre nem a Bázeli Egyezmény 1. cikke (1) bekezdése a) pontja hatályos, és ezért nem esnek exporttilalom alá.
Ezért, ha egy hulladék az 1. részbe tartozik, azt kell ellenőrizni, hogy az A-lista sorolja-e fel vagy a B-lista. Ha egy hulladék nem tartozik az 1. részben sem az A-lista, sem a B-lista alá, akkor kell ellenőrizni, hogy a jellemzői alapján besorolható-e a veszélyes hulladékok 2. részébe (azaz a csillaggal megjelölt hulladékok közé), vagy a 3. részbe, és ebben az esetben az exporttilalom rá is vonatkozik.
3. Az 1. rész B-listába tartozó hulladékokra, vagy a 2. rész nem veszélyes hulladékaira (azaz nincsenek csillaggal megjelölve), akkor vonatkozik az exporttilalom, ha egyéb anyagokkal oly mértékben szennyezett, hogy
a) |
elegendően nagy lett a hulladékkal összefüggő kockázata annak, hogy írásos bejelentési és engedélyezési eljárásra kötelezzék, ha számításba veszik a Tanács módosított 91/689/EGK irányelve III. mellékletében felsorolt veszélyes jellemzőket; vagy |
b) |
lehetetlenné teszi a hulladék környezetvédelmi szempontból megfelelő módon történő hasznosítását. |
1. RÉSZ (1)
A-lista (a Bázeli Egyezmény VIII. melléklete)
A1 |
Fém hulladékok és fémet tartalmazó hulladékok |
||||||||||||||||||
A1010 |
Fémhulladékok és az alábbiak bármilyen összetételű ötvözetét tartalmazó hulladékok:
azonban a B-listán egyedileg felsorolt hulladékok nem tartoznak ide. |
||||||||||||||||||
A1020 |
Összetevőként vagy szennyezőként az alábbiak bármelyikét tartalmazó hulladékok, kivéve a szilárd fémhulladékot:
|
||||||||||||||||||
A1030 |
Összetevőként vagy szennyezőként az alábbiak bármelyikét tartalmazó hulladékok:
|
||||||||||||||||||
A1040 |
Összetevőként az alábbiak bármelyikét tartalmazó hulladékok:
|
||||||||||||||||||
A1050 |
Galvániszapok |
||||||||||||||||||
A1060 |
Fémek maratásából származó folyékony hulladékok |
||||||||||||||||||
A1070 |
Cinkfeldolgozás kilúgozási maradványai, porok és iszapok, mint jarozit, hematit |
||||||||||||||||||
A1080 |
A B-listán nem szereplő hulladékcink-maradványok, amelyek elég magas koncentrációban tartalmazzák az ólmot és kadmium ahhoz, hogy a III. mellékletnek megfelelő tulajdonságokat mutassák |
||||||||||||||||||
A1090 |
Szigetelt rézhuzal égetésekor keletkező hamu |
||||||||||||||||||
A1100 |
Rézkohók gáztisztító berendezéseiből származó por és maradványok |
||||||||||||||||||
A1110 |
Réz elektrolízissel történő finomítása és kinyerése után visszamaradt kimerült elektrolit oldatok |
||||||||||||||||||
A1120 |
Réz elektrolízissel történő finomításakor és kinyerésekor az elektrolit tisztító berendezésekből származó iszaphulladék, kivéve az anódiszapot |
||||||||||||||||||
A1130 |
Oldott rezet tartalmazó kimerült marató oldatok |
||||||||||||||||||
A1140 |
Hulladék réz(II)-klorid és rézcianid katalizátorok |
||||||||||||||||||
A1150 |
Nyomtatott áramkörök égetéséből származó, a B-listán nem szereplő nemesfémtartalmú hamu (2) |
||||||||||||||||||
A1160 |
Savas ólomakkumulátor-hulladék, egész és tört formában |
||||||||||||||||||
A1170 |
Kevert elemek hulladéka, kivéve a csak a B-listán szereplő elemekből álló hulladékot. A B-listán nem szereplő hulladékelemek, ha azok olyan mennyiségben tartalmaznak az I. mellékletben felsorolt alkotókat, hogy annak következtében veszélyessé válnak |
||||||||||||||||||
A1180 |
Hulladék elektromos vagy elektronikai berendezések és az azok bontásából származó hulladékok (3) amelyek közt fellelhetőek olyan alkatrészek, mint az A-listán szereplő akkumulátorok és egyéb elemek, higanykapcsolók, katódsugárcsőből származó vagy más aktivált üveghulladékok, PCB-tartalmú kondenzátorok, vagy szennyezésként olyan mennyiségben tartalmaznak az I. mellékletben felsorolt anyagokat (pl. kadmiumot, higanyt, ólmot, poliklórozott bifenileket), hogy ennek következtében a III. mellékletben felsorolt tulajdonságok valamelyikét mutatják (vö. a B-lista megfelelő B1110 tételével) (4) |
||||||||||||||||||
A1190 |
Fémkábelhulladékok olyan műanyag bevonata vagy szigetelése, amely kőszénkátrányt, PCB-t (5) (poliklórozott bifenilek), ólmot, kadmiumot, egyéb szerves halogén vegyületet vagy egyéb, az I. mellékletben szereplő összetevőt olyan mértékben tartalmaz, vagy ezekkel olyan mértékben szennyezett, hogy a III. melléklet szerinti jellemzőket mutat |
||||||||||||||||||
A2 |
Főként szervetlen összetevőket tartalmazó hulladékok, amelyek tartalmazhatnak fémeket és szerves összetevőket |
||||||||||||||||||
A2010 |
Katódsugárcsövekből és más aktivált üvegből származó üveghulladékok |
||||||||||||||||||
A2020 |
Folyadék vagy iszap formában lévő szervetlen fluorvegyületekből álló hulladékok, kivéve a B-listán szereplő ilyen hulladékokat |
||||||||||||||||||
A2030 |
Hulladék katalizátorok, kivéve a B-listán szereplő ilyen hulladékokat |
||||||||||||||||||
A2040 |
Vegyipari eljárásból származó gipszhulladékok, ha olyan mennyiségben tartalmaznak az I. mellékletben felsorolt alkotókat, hogy ennek következtében a III. mellékletben felsorolt tulajdonságok valamelyikét mutatják (vö. a B-lista megfelelő B2080 tételével) |
||||||||||||||||||
A2050 |
Azbeszthulladék (por és szálak) |
||||||||||||||||||
A2060 |
Széntüzelésű erőművek pernyéje, amely elég magas koncentrációban tartalmaz az I. mellékletben felsorolt alkotókat ahhoz, hogy a III. mellékletben felsorolt tulajdonságokat mutassa (vö. a B-lista megfelelő B2050 tételével) |
||||||||||||||||||
A3 |
Főként szerves összetevőket tartalmazó hulladékok, amelyek tartalmazhatnak fémeket és szervetlen összetevőket |
||||||||||||||||||
A3010 |
Petrolkoksz és bitumen előállításából/feldolgozásából származó hulladékok |
||||||||||||||||||
A3020 |
Eredeti rendeltetésükre alkalmatlan, fáradt ásványi olajok |
||||||||||||||||||
A3030 |
Ólmozott kopogásgátló vegyületek iszapjait tartalmazó, azokból álló, vagy azokkal szennyezett hulladékok |
||||||||||||||||||
A3040 |
Hulladék hőközvetítő folyadékok |
||||||||||||||||||
A3050 |
Gyanták, latex, lágyítószerek, enyvek, ragasztók gyártásából, formulázásából és használatából származó hulladékok, kivéve a B-listán szereplő ilyen hulladékokat (vö. a B-lista megfelelő B4020 tételével) |
||||||||||||||||||
A3060 |
Hulladék nitrocellulóz |
||||||||||||||||||
A3070 |
Folyékony és iszap formában lévő hulladék fenolok és fenolvegyületek, beleértve a klórfenolt |
||||||||||||||||||
A3080 |
Hulladék éterek, kivéve a B-listán szereplő étereket |
||||||||||||||||||
A3090 |
Hatvegyértékű krómvegyületeket vagy biocideket tartalmazó hulladék bőrpor, hamu, iszap és őrlemény (vö. a B-lista megfelelő B3100 tételével) |
||||||||||||||||||
A3100 |
Hatvegyértékű krómvegyületeket vagy biocideket tartalmazó, bőrből vagy bőrkompozícióból eredő hulladéknyesedék vagy egyéb bőrhulladék, amely bőrtermékek előállítására alkalmatlan (vö. a B-lista megfelelő B3090 tételével) |
||||||||||||||||||
A3110 |
Hat vegyértékű krómvegyületeket, biocideket vagy fertőző anyagokat tartalmazó, szőrmekikészítési hulladékok (vö. a B-lista megfelelő B3110 tételével) |
||||||||||||||||||
A3120 |
Shreddelésből származó könnyű frakció |
||||||||||||||||||
A3130 |
Hulladék szerves foszforvegyületek |
||||||||||||||||||
A3140 |
Halogénmentes szervesoldószer-hulladékok, a B-listán szereplő ilyen hulladékok kivételével |
||||||||||||||||||
A3150 |
Halogéntartalmú szervesoldószer-hulladékok |
||||||||||||||||||
A3160 |
Szerves oldószerek visszanyerési műveleteiből származó, halogénezett vagy nem halogénezett nem vizes bepárlási maradékhulladékok |
||||||||||||||||||
A3170 |
Halogénezett alifás szénhidrogének (pl. metilkloridok, diklóretán, vinilklorid, vinilidénklorid, allilklorid és epiklórhidrin) előállításakor keletkező hulladékok |
||||||||||||||||||
A3180 |
Olyan hulladékok, anyagok és tárgyak, amelyek poliklórozott bifenilt (PCB) és/vagy poliklórozott terfenilt (PCT), poliklórozott naftalint (PCN) vagy polibrómozott bifenilt (PBB), vagy e vegyületek bármely más polibrómozott analógját tartalmazzák, abból állnak vagy azzal 50 mg/kg vagy annál nagyobb koncentrációban szennyezettek (6) |
||||||||||||||||||
A3190 |
Szerves anyagok finomításából, lepárlásából és bármilyen pirolitikus kezeléséből eredő kátrányos maradványhulladékok, kivéve az aszfaltcementeket |
||||||||||||||||||
A3200 |
Útépítésből és útjavításból származó bitumenes anyag (aszfalthulladék), amely kátrányt tartalmaz (vö. a B-lista megfelelő, B2130 tételével) |
||||||||||||||||||
A4 |
Olyan hulladékok, amelyek szervetlen és szerves összetevőket egyaránt tartalmazhatnak |
||||||||||||||||||
A4010 |
Gyógyszerek gyártásából, kiszereléséből és használatából eredő hulladékok, kivéve a B-listán szereplő ilyen hulladékokat |
||||||||||||||||||
A4020 |
Klinikai és azzal kapcsolatos hulladékok; azaz orvosi, ápolási, fogorvosi, állatorvosi vagy hasonló gyakorlat során keletkező hulladékok, továbbá kórházban vagy más létesítményekben a betegek vizsgálatakor vagy kezelésekor, illetve kutatómunka során keletkező hulladékok |
||||||||||||||||||
A4030 |
Biocidek és fitofarmakonok előállításából, formálásából és alkalmazásából eredő hulladékok, beleértve a termékleírástól eltérő, lejárt, (7) vagy eredeti rendeltetésükre alkalmatlan hulladék növényvédő- és gyomirtószereket |
||||||||||||||||||
A4040 |
Vegyi faanyag-konzerválószerek (8) gyártásából, formulázásából és alkalmazásából eredő hulladékok |
||||||||||||||||||
A4050 |
Az alábbiak bármelyikéből álló, azt tartalmazó vagy azzal szennyezett hulladékok:
|
||||||||||||||||||
A4060 |
Fáradt olaj/víz, szénhidrogén-/vízelegyek, emulziók |
||||||||||||||||||
A4070 |
Tinták, színezékek, pigmentek, festékek, lakkok, kencék gyártásából, kiszereléséből és használatából származó hulladékok, kivéve minden ilyen, a B-listán szereplő hulladékot (vö. a B-lista megfelelő B4010 tételével) |
||||||||||||||||||
A4080 |
Robbanó tulajdonságú hulladékok (kivéve a B-listán szereplő ilyen hulladékokat) |
||||||||||||||||||
A4090 |
Hulladék savas vagy lúgos oldatok, kivéve a B-lista megfelelő tételében szereplő hulladékokat (vö. a B-lista megfelelő B2120 tételével) |
||||||||||||||||||
A4100 |
Ipari véggázok tisztítására használt ipari környezetvédelmi berendezésekből származó hulladékok, kivéve a B-listán szereplő ilyen hulladékokat |
||||||||||||||||||
A4110 |
Olyan hulladékok, amelyek az alábbiak bármelyikét tartalmazzák, abból állnak, vagy azzal szenynyezettek:
|
||||||||||||||||||
A4120 |
Peroxidokból álló, azokat tartalmazó vagy azokkal szennyezett hulladékok |
||||||||||||||||||
A4130 |
Hulladék göngyölegek és tartályok, amelyek elég magas koncentrációban tartalmaznak az I. mellékletben felsorolt anyagokat ahhoz, hogy a III. mellékletnek megfelelő veszélyes tulajdonságokat mutassák |
||||||||||||||||||
A4140 |
Olyan, az I. melléklet kategóriáinak megfelelő vegyszerekből álló, vagy vegyszereket tartalmazó hulladékok, amelyekben a vegyszerek termékleírásuktól eltérők vagy lejártak (9) és a III. melléklet szerinti veszélyes tulajdonságokat mutatják |
||||||||||||||||||
A4150 |
Kutatásból és fejlesztésből vagy oktatásból eredő olyan hulladék vegyi anyagok, amelyeket nem azonosítottak és/vagy újak, és amelyek emberre és/vagy környezetre gyakorolt hatása nem ismert |
||||||||||||||||||
A4160 |
A B-listán nem szereplő hulladék aktív szén (vö. a B-lista megfelelő B2060 tételével) |
B-lista (a Bázeli Egyezmény IX. melléklete)
B1 |
Fémhulladékok és fémet tartalmazó hulladékok |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1010 |
Fém- és fémötvözet-hulladékok fémes, nem diszpergált megjelenési formában:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1020 |
Tiszta, nem szennyezett fémhulladék, beleértve az ötvözeteket, ömlesztett feldolgozott formában (lemezek, lapok, gerendák, rudak stb.):
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1030 |
Magas olvadáspontú fémeket tartalmazó maradványok |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1031 |
Molibdén, wolfram, titán, tantál, nióbium és rénium fémek és fémötvözetek hulladékai fémes diszperz formában (fémpor), kivéve az A-lista hasonló anyagait az A1050, galvániszapok tétel alatt |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1040 |
Villamos energiát fejlesztő készülékek darabjai, melyek nincsenek kenőolajjal, PCB-vel vagy PCTvel olyan mértékig szennyezve, hogy a III. mellékletnek megfelelő tulajdonságokat mutassák |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1050 |
Színesfémkeverékek, fémhulladékok nehéz frakciói, amelyek nem tartalmaznak elegendő menynyiségű I. mellékletbe tartozó anyagot ahhoz, hogy a III. mellékletnek megfelelő tulajdonságokat mutassák (10) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1060 |
Elemi fém formában lévő hulladék szelén és tellúr, beleérve a port |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1070 |
Réz és rézötvözetek diszperz megjelenési formában, kivéve, ha elég magas koncentrációban tartalmaznak I. mellékletben felsorolt anyagokat ahhoz, hogy a III. mellékletnek megfelelő veszélyes tulajdonságokat mutassák |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1080 |
Cink hamuja és maradványai diszperz megjelenési formában, beleértve a cinkötvözet-maradványokat, kivéve ha elég magas koncentrációban tartalmaznak I. mellékletben felsorolt anyagokat ahhoz, hogy a III. mellékletnek megfelelő tulajdonságokat mutassák, vagy ha a H4.3 szerinti veszélyes tulajdonságokat mutatják (11) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1090 |
Termékleírásnak megfelelő hulladékelemek, kivéve az ólom, kadmium vagy higany felhasználásával készülteket |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1100 |
Fémek olvasztásából, kohósításából és finomításából származó fémtartalmú hulladékok:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1110 |
Elektromos és elektronikus berendezések:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1115 |
Az A-lista A1190 sorában nem szereplő, műanyaggal bevont vagy szigetelt fémkábelhulladékok, kivéve azokat, amelyeket a IV.A. melléklet szerinti műveletekre, vagy egyéb ártalmatlanítási műveletekre szánnak, amelyek bármelyik fázisban ellenőrizetlen termikus folyamattal járnak, mint pl. a nyílt égetés |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1120 |
Az alábbi komponensek bármelyikét tartalmazó kimerült szilárd katalizátorok:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1130 |
Tisztított, kimerült nemesfémtartalmú katalizátorok |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1140 |
Szilárd, nemesfém tartalmú maradványok, amelyek szervetlen cianidokat nyomokban tartalmaznak |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1150 |
Nemesfémek (arany, ezüst, platinacsoport, de a higany nem) és ötvözeteik diszpergált, nem folyékony formában, megfelelő csomagolásban és jelöléssel ellátva |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1160 |
Nyomtatott áramkörök égetéséből származó nemesfém hamu (vö. az A-lista megfelelő A1150 tételével) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1170 |
Fényképészeti film égetéséből származó nemesfém hamu |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1180 |
Ezüsthalogenideket és fém ezüstöt tartalmazó hulladék fényképészeti film |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1190 |
Ezüsthalogenideket és fém ezüstöt tartalmazó hulladék fényképészeti papír |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1200 |
Vas- és acélgyártásból származó granulált salak |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1210 |
Vas- és acélgyártásból származó granulált salak, beleértve a TiO2 és vanádium forrásként hasznosított salakokat |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1220 |
Cink előállításból származó salak, kémiailag stabilizált, magas (20 % feletti) vastartalommal, ipari előírásoknak (pl. DIN 4301) megfelelően feldolgozva, főként építkezési alkalmazásra |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1230 |
Vas- és acélgyártásból származó hengerlési hulladék |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1240 |
Rézoxid hengerreve |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1250 |
Hulladékká vált gépjárművek, amelyek sem folyadékot, sem veszélyes komponenseket nem tartalmaznak |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2 |
Főként szervetlen összetevőket tartalmazó hulladékok, amelyek tartalmazhatnak fémeket és szerves összetevőket |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2010 |
Bányászati műveletek hulladékai, nem diszpergált megjelenési formában:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2020 |
Üveghulladék, nem diszpergált megjelenési formában:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2030 |
Kerámiahulladékok, nem diszpergált megjelenési formában:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2040 |
Főként szervetlen összetevőkből álló egyéb hulladékok:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2050 |
Széntüzelésű erőművek A-listán nem szereplő pernyéje (vö. az A-lista megfelelő A2060 tételével) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2060 |
Hulladék aktív szén, amely nem tartalmaz olyan mennyiségű, az I. mellékletben szereplő alkotót, hogy a III. mellékletben felsorolt jellemzők valamelyikét mutaná, pl. ivóvíz kezeléséből, élelmiszeripari és vitaminelőállítási folyamatokból származó hulladék aktív szén (vö. az A-lista megfelelő A4160 tételével) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2070 |
Kalciumfluorid iszap |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2080 |
Vegyipari eljárásokból származó, az A-listán nem szereplő gipsz (vö. az A-lista megfelelő A2040 tételével) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2090 |
Acél- vagy alumíniumgyártásból származó, petrolkokszból vagy bitumenből előállított, a szokásos ipari követelményeknek megfelelően tisztított anódtuskók (kivéve a klóralkáli-elektrolízisből és a kohászati iparból származó anódtuskókat) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2100 |
Hulladék alumínium-hidrátok, hulladék timföld és timföldgyártási maradékok, kivéve a gáztisztítási, lecsapási és szűrési eljárásokban alkalmazott ilyen anyagokat |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2110 |
Bauxit maradvány („vörös iszap”) (pH érték 11,5 alá beállítva) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2120 |
2-nél magasabb és 11,5-nél alacsonyabb pH-értékű hulladék savas vagy lúgos oldatok, amelyek nem maró hatásúak, és egyéb szempontból nem veszélyesek (vö. az A-lista megfelelő A4090 tételével) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2130 |
Útépítésből és útjavításból származó bitumenes anyag (aszfalt hulladék), amely kátrányt nem tartalmaz (15) (vö. a A-lista megfelelő, A3200 tételével) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3 |
Főként szerves összetevőket tartalmazó hulladékok, amelyek tartalmazhatnak fémeket és szervetlen összetevőket |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3010 |
Szilárd műanyaghulladékok: Az alábbi műanyagok és kevert műanyagok, feltéve, hogy azok más hulladékkal nem keveredtek és valamilyen termékleírásnak megfelelően készültek:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3020 |
Papír, papírlemez és papíráru-hulladékok Az alábbi anyagok, feltéve, hogy nem keveredtek veszélyes hulladékokkal: Papír- vagy papírlemez-hulladék vagy törmelék:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3030 |
Textilhulladékok Az alábbi anyagok, feltéve, hogy más hulladékokkal nem keveredtek és valamilyen termékleírás szerint készültek:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3035 |
Hulladékká vált padlószőnyegek, padlóborítók |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3040 |
Gumihulladékok Az alábbi anyagok, feltéve, hogy nem keveredtek más hulladékokkal:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3050 |
Kezeletlen parafa- és fahulladék:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3060 |
Mezőgazdaság élelmiszer-ipari hulladékai, feltéve, hogy nem fertőzőek:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3065 |
Állati vagy növényi eredetű étolajok és zsírok hulladékai (pl. sütőolaj), feltéve, hogy nem rendelkeznek a III. melléklet jellemzőivel |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3070 |
Az alábbi hulladékok:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3080 |
Guminyesedék és gumidarabok |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3090 |
Hatvegyértékű krómvegyületeket vagy biocideket nem tartalmazó, bőrből vagy bőrkompozícióból eredő hulladék nyesedék vagy egyéb bőrhulladék, kivéve a bőriszapot, amely bőrtermékek előállítására alkalmatlan (vö. az A-lista megfelelő A3100 tételével) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3100 |
Hatvegyértékű krómvegyületeket vagy biocideket nem tartalmazó hulladék bőrpor, hamu, iszap és őrlemény (vö. az A-lista megfelelő A3090 tételével) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3110 |
Hatvegyértékű krómvegyületeket, biocideket vagy fertőző anyagokat nem tartalmazó szőrmekikészítési hulladékok (vö. az A-lista megfelelő B3110 tételével) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3120 |
Élelmiszerfestékekből álló hulladékok |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3130 |
Hulladék polimer éterek és nem veszélyes, peroxidképzésre nem hajlamos hulladék monomer éterek |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3140 |
Hulladék légabroncsok, kivéve azokat, amelyeket a IV.A. melléklet szerinti műveletekre szánnak |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B4 |
Olyan hulladékok, amelyek szervetlen és szerves összetevőket egyaránt tartalmazhatnak |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B4010 |
Főként vízalapú/latex festékekből, tintákból és keményített lakkokból álló hulladékok, amelyek nem tartalmaznak olyan mennyiségű szerves oldószert, nehézfémet vagy biocideket, hogy veszélyessé válnának (vö. az A-lista megfelelő A4070 tételével) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B4020 |
Gyanták, latex, lágyítószerek, enyvek, ragasztók gyártásából, formálásából és használatából származó, az A-listán nem szereplő hulladékok, amelyek oldószerektől és más szennyezésektől oly mértékig mentesek, hogy nem mutatják a III. mellékletben foglalt tulajdonságokat. Ide tartoznak az ilyen vízalapú anyagok, vagy a kazein, keményítő, dextrin, cellulóz-éter vagy polivinilalkohol alapú ragasztók (vö. az A-lista megfelelő A3050 tételével) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B4030 |
Elhasznált egyszer használatos fényképezőgépek, az A-listán nem szereplő elemekkel |
2. RÉSZ
A 2000/532/EK bizottsági határozathoz (18) csatolt mellékletben felsorolt hulladékok
01 |
ÁSVÁNYOK KUTATÁSÁBÓL, BÁNYÁSZATÁBÓL, KŐFEJTÉSBŐL, FIZIKAI ÉS KÉMIAI KEZELÉSÉBŐL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK |
01 01 |
ásványok bányászatából származó hulladékok |
01 01 01 |
fémtartalmú ásványok bányászatából származó hulladék |
01 01 02 |
nemfémes ásványok bányászatából származó hulladék |
01 03 |
fémtartalmú ásványok fizikai és kémiai feldolgozásából származó hulladékok |
01 03 04* |
szulfidos ércek feldolgozásából származó visszamaradó, savképző meddő |
01 03 05* |
veszélyes anyagokat tartalmazó egyéb meddő |
01 03 06 |
meddő, amely különbözik a 01 03 04-től és a 01 03 05-től |
01 03 07* |
fémtartalmú ásványok fizikai és kémiai feldolgozásából származó, veszélyes anyagokat tartalmazó egyéb hulladékok |
01 03 08 |
hulladék porok, amelyek különböznek a 01 03 07-től |
01 03 09 |
timföld termeléséből származó vörösiszap, amely különbözik a 01 03 07-től |
01 03 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
01 04 |
nemfémes ásványok fizikai és kémiai feldolgozásából származó hulladékok |
01 04 07* |
nemfémes ásványok fizikai és kémiai feldolgozásából származó, veszélyes anyagokat tartalmazó hulladékok |
01 04 08 |
kőtörmelék és hulladék kavics, amely különbözik a 01 04 07-től |
01 04 09 |
hulladék homok és hulladék agyag |
01 04 10 |
hulladék porok, amelyek különböznek a 01 04 07-től |
01 04 11 |
kálisó és kősó feldolgozásából származó hulladékok, amelyek különböznek a 01 04 07-től |
01 04 12 |
ércek mosásából és tisztításából származó meddő és egyéb hulladékok, amelyek különböznek a 01 04 07-től és a 01 04 11-től |
01 04 13 |
kő vágásából és fűrészeléséből származó hulladékok, amelyek különböznek a 01 04 07-től |
01 04 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
01 05 |
fúróiszapok és egyéb fúrási hulladékok |
01 05 04 |
édesvíz diszperziós közegű fúrási iszapok és hulladékok |
01 05 05* |
olajtartalmú fúróiszapok és hulladékok |
01 05 06* |
veszélyes anyagokat tartalmazó fúróiszapok és egyéb hulladékok |
01 05 07 |
baritot (bárium-szulfátot) tartalmazó fúróiszapok és hulladékok, amelyek különböznek a 01 05 05-től és a 01 05 06-tól |
01 05 08 |
kloridtartalmú fúróiszapok és hulladékok, amelyek különböznek a 0105 05-től és a 01 05 06-tól |
01 05 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
02 |
MEZŐGAZDASÁGI, KERTÉSZETI, VÍZKULTÚRÁS TERMELÉSBŐL, ERDŐGAZDASÁGBÓL, VADÁSZATBÓL, HALÁSZATBÓL, ÉLELMISZER ELŐÁLLÍTÁSÁBÓL ÉS FELDOLGOZÁSÁBÓL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK |
02 01 |
mezőgazdaság, kertészet, vízkultúrás termelés, erdészet, vadászat és halászat hulladékai |
02 01 01 |
mosásból és tisztításból származó iszap |
02 01 02 |
hulladékká vált állati szövetek |
02 01 03 |
hulladékká vált növényi szövetek |
02 01 04 |
műanyaghulladék (kivéve a csomagolóeszközöket) |
02 01 06 |
állati ürülék, vizelet és trágya (beleértve a szennyezett szalmát), elkülönítve gyűjtött és nem a képződés helyén kezelt folyékony hulladék (hígtrágya) |
02 01 07 |
erdőgazdálkodási hulladékok |
02 01 08* |
veszélyes anyagokat tartalmazó, mezőgazdasági vegyi hulladékok |
02 01 09 |
mezőgazdasági vegyi hulladékok, amelyek különböznek a 02 01 08-tól |
02 01 10 |
fémhulladék |
02 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
02 02 |
hús, hal és egyéb állati eredetű élelmiszerek előkészítéséből és feldolgozásából származó hulladékok |
02 02 01 |
mosásból és tisztításból származó iszapok |
02 02 02 |
hulladékká vált állati szövetek |
02 02 03 |
fogyasztásra vagy feldolgozásra alkalmatlan anyagok |
02 02 04 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok |
02 02 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
02 03 |
gyümölcs, zöldség, gabonafélék, étolaj, kakaó, kávé, tea és dohány előkészítéséből és feldolgozásából; konzervgyártásból; élesztő és élesztőkivonat készítéséből, melasz feldolgozásából és fermentálásából származó hulladékok |
02 03 01 |
mosásból, tisztításból, hámozásból, centrifugálásból és más szétválasztásokból származó iszapok |
02 03 02 |
tartósítószer-hulladékok |
02 03 03 |
oldószeres extrakcióból származó hulladékok |
02 03 04 |
fogyasztásra vagy feldolgozásra alkalmatlan anyagok |
02 03 05 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok |
02 03 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
02 04 |
cukorgyártási hulladékok |
02 04 01 |
cukorrépa tisztításából és mosásából visszamaradt föld |
02 04 02 |
nem szabványos kalcium-karbonát |
02 04 03 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok |
02 04 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
02 05 |
tejipari hulladékok |
02 05 01 |
fogyasztásra vagy feldolgozásra alkalmatlan anyagok |
02 05 02 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok |
02 05 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
02 06 |
a sütő- és cukrászipari hulladékok |
02 06 01 |
fogyasztásra vagy feldolgozásra alkalmatlan anyagok |
02 06 02 |
tartósítószer-hulladék |
02 06 03 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok |
02 06 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
02 07 |
alkoholtartalmú vagy alkoholmentes italok termeléséből származó hulladékok (kivéve kávé, tea és kakaó) |
02 07 01 |
a nyersanyagok mosásából, tisztításából és mechanikus aprításából származó hulladékok |
02 07 02 |
szeszfőzés hulladéka |
02 07 03 |
kémiai kezelésből származó hulladék |
02 07 04 |
fogyasztásra vagy feldolgozásra alkalmatlan anyagok |
02 07 05 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok |
02 07 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
03 |
FAFELDOLGOZÁSBÓL ÉS FALEMEZ-, BÚTOR-, CELLULÓZROST SZUSZPENZIÓ-, PAPÍR- ÉS KARTONGYÁRTÁSBÓL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK |
03 01 |
fafeldolgozásból, falemez- és bútorgyártásból származó hulladékok |
03 01 01 |
fakéreg és parafahulladék |
03 01 04* |
veszélyes anyagokat tartalmazó, faforgács, fűrészáru, deszka, furnér, falemez darabolási hulladékai |
03 01 05 |
faforgács, fűrészáru, deszka, furnér, falemez darabolási hulladékai, amelyek különböznek a 03 01 04-től |
03 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
03 02 |
faanyagvédőszer-hulladékok |
03 02 01* |
halogénezett szerves vegyületeket nem tartalmazó faanyagvédő szerek |
03 02 02* |
halogénezett szerves vegyületeket tartalmazó faanyagvédő szerek |
03 02 03* |
fém-organikus vegyületeket tartalmazó faanyagvédő szerek |
03 02 04* |
szervetlen vegyületeket tartalmazó faanyagvédő szerek |
03 02 05* |
veszélyes anyagokat tartalmazó, egyéb faanyagvédő szerek |
03 02 99 |
közelebbről meg nem határozott faanyagvédő szerek |
03 03 |
cellulózrost szuszpenzió, papír- és kartongyártási, feldolgozási hulladékok |
03 03 01 |
fakéreg és fahulladék |
03 03 02 |
zöldlúg iszap (főzőlúg regenerálásából nyert) |
03 03 05 |
papír újrafeldolgozásából származó festékeltávolítási (de-inking) iszap |
03 03 07 |
hulladék papír és karton rostszuszpenzió készítésénél mechanikai úton elválasztott maradékok |
03 03 08 |
hasznosításra szánt papír és karton válogatásából származó hulladékok |
03 03 09 |
hulladék mésziszap |
03 03 10 |
mechanikai elválasztásból származó szálmaradék, száltöltőanyag- és fedőanyagiszapok |
03 03 11 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 03 03 10-től |
03 03 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
04 |
BŐR-, SZŐRME- ÉS TEXTILIPARI HULLADÉKOK |
04 01 |
bőr- és szőrmeipari hulladékok |
04 01 01 |
húslás és a meszezési bőrhasíték hulladéka |
04 01 02 |
meszezési hulladék |
04 01 03* |
oldószertartalmú, zsírtalanítási, folyékony fázis nélküli hulladék |
04 01 04 |
krómtartalmú cserzőlé |
04 01 05 |
krómot nem tartalmazó cserzőlé |
04 01 06 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, krómot tartalmazó iszapok |
04 01 07 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, krómot nem tartalmazó iszapok |
04 01 08 |
krómot tartalmazó cserzett bőrhulladék (kék hasíték, forgács, apríték, csiszolási por) |
04 01 09 |
kötözési és kikészítési hulladékok |
04 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
04 02 |
textilipari hulladékok |
04 02 09 |
társított anyagokból származó hulladékok (impregnált textíliák, elasztomerek, plasztomerek) |
04 02 10 |
természetes alapanyagokból származó szerves anyagok (pl. zsír, viasz) |
04 02 14* |
kikészítésből származó, szerves oldószert tartalmazó hulladékok |
04 02 15 |
kikészítésből származó hulladékok, amelyek különböznek a 04 02 14-től |
04 02 16* |
veszélyes anyagot tartalmazó színezékek és pigmentek |
04 02 17 |
színezékek és pigmentek, amelyek különböznek a 04 02 16-tól |
04 02 19* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
04 02 20 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 04 02 19-től |
04 02 21 |
feldolgozatlan textilszálhulladékok |
04 02 22 |
feldolgozott textilszálhulladékok |
04 02 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
05 |
KŐOLAJ FINOMÍTÁSÁBÓL, FÖLDGÁZ TISZTÍTÁSÁBÓL ÉS KŐSZÉN PIROLITIKUS KEZELÉ- SÉBŐL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK |
05 01 |
kőolaj finomításából származó hulladékok |
05 01 02* |
sótalanító berendezésből származó iszapok |
05 01 03* |
tartályfenék iszapok |
05 01 04* |
alkil-savas iszapok |
05 01 05* |
kiömlött olaj |
05 01 06* |
üzem vagy a berendezések karbantartásából származó olajos iszapok |
05 01 07* |
savas kátrányok |
05 01 08* |
egyéb kátrányok |
05 01 09* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagot tartalmazó iszapok |
05 01 10 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 05 01 09-től |
05 01 11* |
tüzelőanyagok lúgos tisztításából származó hulladékok |
05 01 12* |
savas olajok |
05 01 13 |
kazántápvíz iszapja |
05 01 14 |
hűtőtornyok hulladékai |
05 01 15* |
elhasznált derítőföld |
05 01 16 |
kőolaj kéntelenítéséből származó, kéntartalmú hulladékok |
05 01 17 |
bitumen |
05 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
05 06 |
kőszén pirolítikus kezeléséből származó hulladékok |
05 06 01* |
savas kátrányok |
05 06 03* |
egyéb kátrányfélék |
05 06 04 |
hűtőtornyok hulladékai |
05 06 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
05 07 |
földgáz tisztításából és szállításából származó hulladékok |
05 07 01* |
higanyt tartalmazó hulladékok |
05 07 02 |
ként tartalmazó hulladékok |
05 07 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
06 |
SZERVETLEN KÉMIAI FOLYAMATOKBÓL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK |
06 01 |
savak termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok |
06 01 01* |
kénsav és kénessav |
06 01 02* |
sósav |
06 01 03* |
folysav (hidrogén-fluorid) |
06 01 04* |
foszfor- és foszforossav |
06 01 05* |
salétromsav és salétromossav |
06 01 06* |
egyéb savak |
06 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
06 02 |
lúgok termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok |
06 02 01* |
kalcium-hidroxid |
06 02 03* |
ammónium-hidroxid |
06 02 04* |
nátrium- és kálium-hidroxid |
06 02 05* |
egyéb lúgok |
06 02 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
06 03 |
sók és azok oldatai, valamint fémoxidok termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok |
06 03 11* |
Cianidtartalmú szilárd sók és oldatok |
06 03 13* |
nehézfémeket tartalmazó szilárd sók és oldataik |
06 03 14 |
szilárd sók és azok oldatai, amelyek különböznek a 06 03 11-től és a 06 03 13-tól |
06 03 15* |
nehézfémeket tartalmazó fémoxidok |
06 03 16 |
fémoxidok, amelyek különböznek a 06 03 15-től |
06 03 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
06 04 |
fémtartalmú hulladékok, amelyek különböznek a 06 03-tól |
06 04 03* |
arzéntartalmú hulladékok |
06 04 04* |
higanytartalmú hulladékok |
06 04 05* |
más nehézfémeket tartalmazó hulladékok |
06 04 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
06 05 |
szennyvizek keletkezésük telephelyén történő tisztításából származó iszapok |
06 05 02* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
06 05 03 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 06 05 02-től |
06 06 |
kénvegyületek termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából, valamint a kén vegyipari feldolgozásából és kéntelenítő eljárásokból származó hulladékok |
06 06 02* |
veszélyes szulfidvegyületeket tartalmazó hulladékok |
06 06 03 |
szulfidvegyületeket tartalmazó hulladékok, amelyek különböznek a 06 06 02-től |
06 06 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
06 07 |
halogének termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából, valamint halogén vegyületekkel végzett műveletekből származó hulladékok |
06 07 01* |
elektrolízisből származó azbeszttartalmú hulladékok |
06 07 02* |
klórgyártásból származó aktív szén |
06 07 03* |
higanyt tartalmazó bárium-szulfát iszap |
06 07 04* |
oldatok és savak, pl. kontakt-sav |
06 07 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
06 08 |
szilícium és szilíciumszármazékok termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok |
06 08 02* |
veszélyes klór-szilánokat tartalmazó hulladékok |
06 08 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
06 09 |
foszforvegyületek termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából, valamint foszforvegyületekkel végzett műveletekből származó hulladékok |
06 09 02 |
foszforvegyületeket tartalmazó salak |
06 09 03* |
veszélyes anyagokat tartalmazó vagy azokkal szennyezett, kalciumalapú reakciók hulladékai |
06 09 04 |
kalciumalapú reakciók hulladékai, amelyek különböznek a 06 09 03-tól |
06 09 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
06 10 |
nitrogénvegyületek termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából, valamint nitrogénvegyületekkel végzett műveletekből származó hulladékok |
06 10 02* |
veszélyes anyagokat tartalmazó hulladékok |
06 10 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
06 11 |
szervetlen pigmentek és opálosító anyagok termeléséből származó hulladékok |
06 11 01 |
titán-dioxid termeléséből származó, kalciumalapú reakció hulladékai |
06 11 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
06 13 |
közelebbről meg nem határozott, szervetlen kémiai folyamatokból származó hulladékok |
06 13 01* |
szervetlen növényvédő szerek, faanyagvédő szerek és egyéb biocidok |
06 13 02* |
kimerült aktív szén (kivéve 06 07 02) |
06 13 03 |
műkorom |
06 13 04* |
azbeszt feldolgozásának hulladéka |
06 13 05* |
korom |
06 13 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
07 |
SZERVES KÉMIAI FOLYAMATOKBÓL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK |
07 01 |
szerves alapanyagok termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok |
07 01 01* |
vizes mosófolyadékok és anyalúgok |
07 01 03* |
halogéntartalmú szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 01 04* |
egyéb szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 01 07* |
halogéntartalmú üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 01 08* |
egyéb üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 01 09* |
halogéntartalmú szűrőpogácsák, kimerült felitató anyagok (abszorbensek) |
07 01 10* |
egyéb szűrőpogácsák, kimerült felitató anyagok (abszorbensek) |
07 01 11* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
07 01 12 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 07 01 11-től |
07 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
07 02 |
műanyagok, műgumi és műszálak termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok |
07 02 01* |
vizes mosófolyadékok és anyalúgok |
07 02 03* |
halogéntartalmú szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 02 04* |
egyéb szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 02 07* |
halogéntartalmú üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 02 08* |
egyéb üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 02 09* |
halogéntartalmú szűrőpogácsák, kimerült felitató anyagok (abszorbensek) |
07 02 10* |
egyéb szűrőpogácsák, kimerült felitató anyagok (abszorbensek) |
07 02 11* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
07 02 12 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 07 02 11-től |
07 02 13 |
hulladék műanyagok |
07 02 14* |
veszélyes anyagokat tartalmazó adalékanyag-hulladékok |
07 02 15 |
adalékanyag-hulladékok, amelyek különböznek a 07 02 14-től |
07 02 16* |
veszélyes szerves szilíciumvegyületeket tartalmazó hulladékok |
07 02 17 |
szerves szilíciumvegyületeket tartalmazó hulladékok, amelyek különböznek a 07 02 16-tól |
07 02 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
07 03 |
szerves festékek, pigmentek és színezékek termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok (kivéve 06 11) |
07 03 01* |
vizes mosófolyadékok és anyalúgok |
07 03 03* |
halogéntartalmú szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 03 04* |
egyéb szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 03 07* |
halogéntartalmú üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 03 08* |
egyéb üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 03 09* |
halogéntartalmú szűrőpogácsák, kimerült felitató anyagok (abszorbensek) |
07 03 10* |
egyéb szűrőpogácsák, kimerült felitató anyagok (abszorbensek) |
07 03 11* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
07 03 12 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 07 03 11-től |
07 03 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
07 04 |
szerves növényvédő szerek (kivéve 02 01 08 és 02 01 09), faanyagvédő szerek (kivéve 03 02) és biocidok termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok |
07 04 01* |
vizes mosófolyadékok és anyalúgok |
07 04 03* |
halogéntartalmú szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 04 04* |
egyéb szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 04 07* |
halogéntartalmú üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 04 08* |
egyéb üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 04 09* |
halogéntartalmú szűrőpogácsák, felitató anyagok (abszorbensek) |
07 04 10* |
egyéb szűrőpogácsák, felitató anyagok (abszorbensek) |
07 04 11* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
07 04 12 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 07 04 11-től |
07 04 13* |
veszélyes anyagokat tartalmazó szilárd hulladékok |
07 04 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
07 05 |
gyógyszerek termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok |
07 05 01* |
vizes mosófolyadékok és anyalúgok |
07 05 03* |
halogéntartalmú szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 05 04* |
egyéb szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 05 07* |
halogéntartalmú üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 05 08* |
egyéb üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 05 09* |
halogéntartalmú szűrőpogácsák, felitató anyagok (abszorbensek) |
07 05 10* |
egyéb szűrőpogácsák, felitató anyagok (abszorbensek) |
07 05 11* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
07 05 12 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 07 05 11-től |
07 05 13* |
veszélyes anyagokat tartalmazó szilárd hulladékok |
07 05 14 |
szilárd hulladékok, amelyek különböznek a 07 05 13-tól |
07 05 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
07 06 |
zsírok, kenőanyagok, szappanok, mosószerek, fertőtlenítőszerek és kozmetikumok termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok |
07 06 01* |
vizes mosófolyadékok és anyalúgok |
07 06 03* |
halogéntartalmú szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 06 04* |
egyéb szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 06 07* |
halogéntartalmú üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 06 08* |
egyéb üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 06 09* |
halogéntartalmú szűrőpogácsák, felitató anyagok (abszorbensek) |
07 06 10* |
egyéb szűrőpogácsák, felitató anyagok (abszorbensek) |
07 06 11* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
07 06 12 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 07 06 11-től |
07 06 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
07 07 |
finom vegyszerek és vegyipari termékek termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó, közelebbről meg nem határozott hulladékok |
07 07 01* |
vizes mosófolyadékok és anyalúgok |
07 07 03* |
halogéntartalmú szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 07 04* |
egyéb szerves oldószerek, mosófolyadékok és anyalúgok |
07 07 07* |
halogéntartalmú üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 07 08* |
egyéb üstmaradékok és reakciómaradékok |
07 07 09* |
halogéntartalmú szűrőpogácsák, felitató anyagok (abszorbensek) |
07 07 10* |
egyéb szűrőpogácsák, felitató anyagok (abszorbensek) |
07 07 11* |
a folyékony hulladékok telephelyen történő kezeléséből származó veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
07 07 12 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 07 07 11-től |
07 07 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
08 |
BEVONATOK (FESTÉKEK, LAKKOK ÉS ZOMÁNCOK), RAGASZTÓK, TÖMÍTŐANYAGOK ÉS NYOMDAFESTÉKEK TERMELÉSÉBŐL, KISZERELÉSÉBŐL, FORGALMAZÁSÁBÓL ÉS FELHASZNÁLÁSÁBÓL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK |
08 01 |
festékek és lakkok termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából, valamint ezek eltávolításából származó hulladékok |
08 01 11* |
szerves oldószereket, illetve más veszélyes anyagokat tartalmazó festék- vagy lakkhulladékok |
08 01 12 |
festék- vagy lakkhulladékok, amelyek különböznek a 08 01 11-től |
08 01 13* |
szerves oldószereket, illetve más veszélyes anyagokat tartalmazó festék- vagy lakkiszapok |
08 01 14 |
festék- vagy lakk-iszapok, amelyek különböznek a 08 01 13-tól |
08 01 15* |
szerves oldószereket, illetve más veszélyes anyagokat tartalmazó festék- vagy lakktartalmú vizes iszapok |
08 01 16 |
festék- vagy lakktartalmú vizes iszapok, amelyek különböznek a 08 01 15-től |
08 01 17* |
festékek és lakkok eltávolításából származó, szerves oldószereket vagy egyéb veszélyes anyagokat tartalmazó hulladékok |
08 01 18 |
festékek és lakkok eltávolításából származó hulladékok, amelyek különböznek a 08 01 17-től |
08 01 19* |
szerves oldószereket, illetve más veszélyes anyagokat tartalmazó festék, lakktartalmú vizes szuszpenziók |
08 01 20 |
festék, lakktartalmú vizes szuszpenziók, amelyek különböznek a 08 01 19-től |
08 01 21* |
festékek és lakkok eltávolítására használt, hulladékká vált anyagok |
08 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
08 02 |
egyéb bevonatok (a kerámiát is beleértve) termeléséből, kiszereléséből forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok |
08 02 01 |
poralapú bevonatok hulladékai |
08 02 02 |
kerámiaanyagokat tartalmazó vizes iszapok |
08 02 03 |
kerámiaanyagokat tartalmazó vizes szuszpenziók |
08 02 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
08 03 |
nyomdafestékek termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok |
08 03 07 |
nyomdafestéket tartalmazó vizes iszapok |
08 03 08 |
nyomdafestéket tartalmazó vizes folyékony hulladékok |
08 03 12* |
veszélyes anyagokat tartalmazó nyomdafesték-hulladékok |
08 03 13 |
nyomdafesték-hulladékok, amelyek különböznek a 08 03 12-től |
08 03 14* |
veszélyes anyagokat tartalmazó nyomdafestékiszapok |
08 03 15 |
nyomdafestékiszapok, amelyek különböznek a 08 03 14-től |
08 03 16* |
hulladékká vált gravírozó oldatok |
08 03 17* |
veszélyes anyagokat tartalmazó, hulladékká vált toner |
08 03 18 |
hulladékká vált toner, amelyik különbözik a 08 03 17-től |
08 03 19* |
diszpergált olaj |
08 03 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
08 04 |
ragasztók és tömítőanyagok termeléséből, kiszereléséből, forgalmazásából és felhasználásából származó hulladékok (a vízhatlanító termékeket is beleértve) |
08 04 09* |
szerves oldószereket vagy más veszélyes anyagokat tartalmazó ragasztók, tömítőanyagok hulladékai |
08 04 10 |
ragasztók, tömítőanyagok hulladékai, amelyek különböznek a 08 04 09-től |
08 04 11* |
szerves oldószereket, illetve más veszélyes anyagokat tartalmazó ragasztó-, tömítőanyagok iszapjai |
08 04 12 |
ragasztó-, tömítőanyagok iszapjai, amelyek különböznek a 08 04 11-től |
08 04 13* |
szerves oldószereket, illetve más veszélyes anyagokat tartalmazó ragasztók, tömítőanyagok vizes iszapjai |
08 04 14 |
ragasztók, tömítőanyagok vizes iszapjai, amelyek különböznek a 08 04 13-tól |
08 04 15* |
szerves oldószereket, illetve más veszélyes anyagokat, valamint ragasztókat, tömítőanyagokat tartalmazó vizes folyékony hulladékok |
08 04 16 |
ragasztókat, tömítőanyagokat tartalmazó folyékony vizes hulladékok, amelyek különböznek a 08 04 15-től |
08 04 17* |
fenyőgyantaolaj |
08 04 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
08 05 |
A 08 főcsoportban közelebbről meg nem határozott hulladékok |
08 05 01* |
hulladék izocianátok |
09 |
FÉNYKÉPÉSZETI IPAR HULLADÉKAI |
09 01 |
fényképészeti ipar hulladékai |
09 01 01* |
vizes alapú előhívó és aktiváló oldatok |
09 01 02* |
vizes alapú ofszetlemez előhívó oldatok |
09 01 03* |
oldószer alapú előhívó oldatok |
09 01 04* |
rögzítő (fixír) oldatok |
09 01 05* |
halványító oldatok és halványító rögzítő fixír oldatok |
09 01 06* |
fényképészeti hulladékok keletkezésük telephelyén történő kezeléséből származó ezüsttartalmú hulladék |
09 01 07 |
ezüstöt vagy ezüstvegyületeket tartalmazó fotófilm és -papír |
09 01 08 |
ezüstöt vagy ezüstvegyületeket nem tartalmazó fotófilm és -papír |
09 01 10 |
egyszer használatos fényképezőgépek, áramforrás nélkül |
09 01 11* |
egyszer használatos fényképezőgépek, amelyek a 16 06 01, 16 06 02 vagy a 16 06 03 kódszámú tételekhez tartozó áramforrást is tartalmaznak |
09 01 12 |
áramforrást is tartalmazó, egyszer használatos fényképezőgépek, amelyek különböznek a 09 01 11-től |
09 01 13* |
keletkezésük telephelyén történő ezüstvisszanyerés vizes folyékony hulladékai, amelyek különböznek a 09 01 06-tól |
09 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 |
TERMIKUS GYÁRTÁSFOLYAMATOKBÓL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK |
10 01 |
erőművekből és egyéb égetőművekből származó hulladékok (kivéve 19) |
10 01 01 |
hamu, salak és kazánpor (kivéve 10 01 04) |
10 01 02 |
széntüzelés pernyéje |
10 01 03 |
tőzegpernye és kezeletlen fa eltüzeléséből származó pernye |
10 01 04* |
olajtüzelés pernyéje és kazánpora |
10 01 05 |
füstgáz kéntelenítésének kalciumalapú reakcióiból származó szilárd hulladékok |
10 01 07 |
füstgáz kéntelenítésének kalciumalapú reakcióiból származó iszap hulladék |
10 01 09* |
kénsav |
10 01 13* |
tüzelőanyagként használt emulgeált szénhidrogének pernyéje |
10 01 14* |
együttégetésből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó hamu, salak és kazánpor |
10 01 15 |
együttégetésből származó hamu, salak és kazánpor, amely különbözik a 10 01 14-től |
10 01 16* |
együttégetésből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó pernye |
10 01 17 |
együttégetésből származó pernye, amely különbözik a 10 01 16-tól |
10 01 18* |
gázok tisztításából származó, veszélyes anyagokat tartalmazó hulladékok |
10 01 19 |
gázok tisztításából származó hulladékok, amelyek különböznek a 10 01 05, 10 01 07 és a 10 01 18-tól |
10 01 20* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
10 01 21 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 10 01 20-tól |
10 01 22* |
kazán tisztításából származó, veszélyes anyagokat tartalmazó vizes iszapok |
10 01 23 |
kazán tisztításából származó vizes iszapok, amelyek különböznek a 10 01 22-től |
10 01 24 |
fluid-ágyból származó homok |
10 01 25 |
széntüzelésű erőművek tüzelőanyagának tárolásából, előkészítéséből származó hulladékok |
10 01 26 |
hűtővíz kezeléséből származó hulladékok |
10 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 02 |
vas- és acéliparból származó hulladékok |
10 02 01 |
salak kezeléséből származó hulladék |
10 02 02 |
kezeletlen salak |
10 02 07* |
gázok kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó szilárd hulladékok |
10 02 08 |
gázok kezeléséből származó szilárd hulladékok, amelyek különböznek a 10 02 07-től |
10 02 10 |
hengerlési reve |
10 02 11* |
hűtővíz kezeléséből származó, olajat tartalmazó hulladékok |
10 02 12 |
hűtővíz kezeléséből származó hulladékok, amelyek különböznek a 10 02 11-től |
10 02 13* |
gázok kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok és szűrőpogácsák |
10 02 14 |
gázok kezeléséből származó iszapok és szűrőpogácsák, amelyek különböznek a 10 02 13-tól |
10 02 15 |
egyéb iszapok és szűrőpogácsák |
10 02 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 03 |
alumínium elektrolíziséből és termikus kohászatából származó hulladékok |
10 03 02 |
hulladékká vált anóddarabok |
10 03 04* |
elsődleges termelésből származó salak |
10 03 05 |
hulladék timföld |
10 03 08* |
másodlagos termelésből származó sósalak |
10 03 09* |
másodlagos termelésből származó salak (feketesalak) |
10 03 15* |
vízzel érintkezve veszélyes mennyiségben gyúlékony gázokat fejlesztő fölözékek és salakok |
10 03 16 |
fölözékek és salakok, amelyek különböznek a 10 03 15-től |
10 03 17* |
anód gyártásából származó, kátrányt tartalmazó hulladékok |
10 03 18 |
anód gyártásából származó, széntartalmú hulladékok, amelyek különböznek a 10 03 17-től |
10 03 19* |
füstgázból származó, veszélyes anyagokat tartalmazó por |
10 03 20 |
füstgázból származó por, amely különbözik a 10 03 19-től |
10 03 21* |
veszélyes anyagokat tartalmazó egyéb részecskék és por (beleértve a golyósmalmok porát is) |
10 03 22 |
egyéb részecskék és por (beleértve a golyósmalmok porát is), amelyek különböznek a 10 03 21-től |
10 03 23* |
gázok kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó szilárd hulladékok |
10 03 24 |
gázok kezeléséből származó szilárd hulladékok, amelyek különböznek a 10 02 23-tól |
10 03 25* |
gázok kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok és szűrőpogácsák |
10 03 26 |
gázok kezeléséből származó iszapok és szűrőpogácsák, amelyek különböznek a 10 03 25-től |
10 03 27* |
hűtővíz kezeléséből származó, olajat tartalmazó hulladékok |
10 03 28 |
hűtővíz kezeléséből származó hulladékok, amelyek különböznek a 10 03 27-től |
10 03 29* |
sósalak és feketesalak kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó hulladékok |
10 03 30 |
sósalak és feketesalak kezeléséből származó hulladékok, amelyek különböznek a 10 03 29-től |
10 03 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 04 |
ólom termikus kohászatából származó hulladékok |
10 04 01* |
elsőleges és másodlagos termelésből származó salak |
10 04 02* |
elsőleges és másodlagos termelésből származó kohósalak (fémsalak) és fölözékek |
10 04 03* |
kalcium-arzenát |
10 04 04* |
füstgázpor |
10 04 05* |
egyéb részecskék és por |
10 04 06* |
gázok kezeléséből származó szilárd hulladékok |
10 04 07* |
gázok kezeléséből származó iszapok és szűrőpogácsák |
10 04 09* |
hűtővíz kezeléséből származó, olajat tartalmazó hulladékok |
10 04 10 |
hűtővíz kezeléséből származó hulladékok, amelyek különböznek a 10 04 09-től |
10 04 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 05 |
cink termikus kohászatából származó hulladékok |
10 05 01 |
elsőleges és másodlagos termelésből származó salak |
10 05 03* |
füstgázpor |
10 05 04 |
egyéb részecskék és por |
10 05 05* |
gázok kezeléséből származó szilárd hulladékok |
10 05 06* |
gázok kezeléséből származó iszapok és szűrőpogácsák |
10 05 08* |
hűtővíz kezeléséből származó, olajat tartalmazó hulladékok |
10 05 09 |
hűtővíz kezeléséből származó hulladékok, amelyek különböznek a 10 05 08-tól |
10 05 10* |
vízzel érintkezve veszélyes mennyiségben gyúlékony gázokat fejlesztő fölözékek és salakok |
10 05 11 |
fölözékek és salakok, amelyek különböznek a 10 05 10-től |
10 05 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 06 |
a réz termikus kohászatából származó hulladékok |
10 06 01 |
elsődleges és másodlagos termelésből származó salak |
10 06 02 |
elsődleges és másodlagos termelésből származó kohósalak (fémsalak) és fölözék |
10 06 03* |
füstgázpor |
10 06 04 |
egyéb részecskék és por |
10 06 06* |
gázok kezeléséből származó szilárd hulladékok |
10 06 07* |
gázok kezeléséből származó iszapok és szűrőpogácsák |
10 06 09* |
hűtővíz kezeléséből származó, olajat tartalmazó hulladékok |
10 06 10 |
hűtővíz kezeléséből származó hulladékok, amelyek különböznek a 10 06 09-től |
10 06 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 07 |
ezüst, arany és platina termikus kohászatából származó hulladékok |
10 07 01 |
elsődleges és másodlagos termelésből származó salak |
10 07 02 |
elsődleges és másodlagos termelésből származó kohósalak (fémsalak) és fölözék |
10 07 03 |
gázok kezeléséből származó szilárd hulladék |
10 07 04 |
egyéb részecskék és por |
10 07 05 |
gázok kezeléséből származó iszapok és szűrőpogácsák |
10 07 07* |
hűtővíz kezeléséből származó, olajat tartalmazó hulladékok |
10 07 08 |
hűtővíz kezeléséből származó hulladékok, amelyek különböznek a 10 07 07-től |
10 07 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 08 |
egyéb nemvasfémek termikus kohászatából származó hulladékok |
10 08 04 |
szilárd részecskék és por |
10 08 08* |
elsődleges és másodlagos termelés sósalakja |
10 08 09 |
egyéb salakok |
10 08 10* |
kohósalakok (fémsalakok) és gyúlékony fölözékek, amelyek vízzel érintkezve veszélyes menynyiségben gyúlékony gázokat fejlesztenek |
10 08 11 |
kohósalakok (fémsalakok) és gyúlékony fölözékek, amelyek különböznek a 10 08 10-től |
10 08 12* |
anódgyártásból származó, kátrányt tartalmazó hulladékok |
10 08 13 |
anódgyártásból származó széntartalmú hulladékok, amelyek különböznek a 10 08 12-től |
10 08 14 |
anóddarabok |
10 08 15* |
veszélyes anyagokat tartalmazó füstgázpor |
10 08 16 |
füstgázpor, amely különbözik a 10 08 15-től |
10 08 17* |
füstgáz kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok és szűrőpogácsák |
10 08 18 |
füstgáz kezeléséből származó iszapok és szűrőpogácsák, amelyek különböznek a 10 08 17-től |
10 08 19* |
hűtővíz kezeléséből származó, olajat tartalmazó hulladékok |
10 08 20 |
hűtővíz kezeléséből származó hulladékok, amelyek különböznek a 10 08 19-től |
10 08 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 09 |
vasöntvények készítéséből származó hulladékok |
10 09 03 |
kemencesalak |
10 09 05* |
fémöntésre nem használt, veszélyes anyagokat tartalmazó öntőmagok és formák |
10 09 06 |
fémöntésre nem használt öntőmagok és formák, amelyek különböznek a 10 09 05-től |
10 09 07* |
fémöntésre használt, veszélyes anyagokat tartalmazó öntőmagok és formák |
10 09 08 |
fémöntésre használt öntőmagok és formák, amelyek különböznek a 10 09 07-től |
10 09 09* |
veszélyes anyagokat tartalmazó füstgázpor |
10 09 10 |
füstgázpor, amely különbözik a 10 09 09-től |
10 09 11* |
veszélyes anyagokat tartalmazó egyéb részecskék |
10 09 12 |
egyéb részecskék, amelyek különböznek a 10 09 11-től |
10 09 13* |
veszélyes anyagokat tartalmazó kötőanyag-hulladékok |
10 09 14 |
kötőanyag-hulladékok, amelyek különböznek a 10 09 13-tól |
10 09 15* |
veszélyes összetevőket tartalmazó, hulladékká vált repedésjelző anyagok |
10 09 16 |
hulladékká vált repedésjelző anyagok, amelyek különböznek a 10 09 15-től |
10 09 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 10 |
nemvasfémöntvények készítéséből származó hulladékok |
10 10 03 |
kemencesalak |
10 10 05* |
fémöntésre nem használt, veszélyes anyagokat tartalmazó öntőmagok és formák |
10 10 06 |
fémöntésre nem használt öntőmagok és formák, amelyek különböznek a 10 10 05-től |
10 10 07* |
fémöntésre használt, veszélyes anyagokat tartalmazó öntőmagok és formák |
10 10 08 |
fémöntésre használt öntőmagok és formák, amelyek különböznek a 10 10 07-től |
10 10 09* |
veszélyes anyagokat tartalmazó füstgázpor |
10 10 10 |
füstgázpor, amely különbözik a 10 10 09-től |
10 10 11* |
veszélyes anyagokat tartalmazó egyéb részecskék |
10 10 12 |
egyéb részecskék, amelyek különböznek a 10 10 11-től |
10 10 13* |
veszélyes anyagokat tartalmazó kötőanyag-hulladékok |
10 10 14 |
kötőanyag-hulladékok, amelyek különböznek a 10 10 13-tól |
10 10 15* |
veszélyes összetevőket tartalmazó, hulladékká vált repedésjelző anyagok |
10 10 16 |
hulladékká vált repedésjelző anyagok, amelyek különböznek a 10 10 15-től |
10 10 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 11 |
üveg és üvegtermékek termeléséből származó hulladékok |
10 11 03 |
üvegalapú, szálas anyagok hulladékai |
10 11 05 |
egyéb részecskék és por |
10 11 09* |
feldolgozásra előkészített keverék veszélyes anyagokat tartalmazó hulladékai |
10 11 10 |
feldolgozásra előkészített keverék hulladékai, amelyek különböznek a 10 11 09-től |
10 11 11* |
nehézfémeket tartalmazó (pl. katódsugár csövek), üvegrészecskék és üvegporhulladék |
10 11 12 |
üveghulladék, amely különbözik a 10 11 11-től |
10 11 13* |
veszélyes anyagokat tartalmazó üvegcsiszolási és polírozási iszapok |
10 11 14 |
üvegcsiszolási és polírozási iszapok, amelyek különböznek a 10 11 13-tól |
10 11 15* |
füstgáz kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó szilárd hulladékok |
10 11 16 |
füstgáz kezeléséből származó szilárd hulladékok, amelyek különböznek a 10 11 15-től |
10 11 17* |
füstgáz kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok és szűrőpogácsák |
10 11 18 |
füstgáz kezeléséből származó iszapok és szűrőpogácsák, amelyek különböznek a 10 11 17-től |
10 11 19* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó szilárd hulladékok |
10 11 20 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó szilárd hulladékok, amelyek különböznek a 10 11 19-től |
10 11 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 12 |
kerámiaáruk, téglák, cserepek és építőipari termékek termeléséből származó hulladékok |
10 12 01 |
hőkezelésre elkészített, hulladékká vált keverékek |
10 12 03 |
szilárd részecskék és por |
10 12 05 |
gázok kezeléséből származó iszapok és szűrőpogácsák |
10 12 06 |
kiselejtezett öntőformák |
10 12 08 |
kiégetett kerámiák, téglák, cserepek és építőipari termékek hulladékai |
10 12 09* |
gáz kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó szilárd hulladékok |
10 12 10 |
gáz kezeléséből származó szilárd hulladékok, amelyek különböznek a 10 12 09-től |
10 12 11* |
nehézfémeket tartalmazó zománcozási hulladékok |
10 12 12 |
zománcozási hulladékok, amelyek különböznek a 10 12 11-től |
10 12 13 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapja |
10 12 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 13 |
cement, mész és gipsz, valamint az ezekből előállított gyártmányok és termékek gyártásából származó hulladékok |
10 13 01 |
hőkezelésre elkészített, hulladékká vált keverékek |
10 13 04 |
mész égetéséből és oltásából származó hulladékok |
10 13 06 |
szilárd részecskék és por (kivéve 10 13 12 és 10 13 13) |
10 13 07 |
gázok kezeléséből származó iszapok és szűrőpogácsák |
10 13 09* |
azbesztcement gyártásakor keletkező, azbesztet tartalmazó szilárd hulladékok |
10 13 10 |
azbesztcement gyártásakor keletkező szilárd hulladékok, amelyek különböznek a 10 13 09-től |
10 13 11 |
cement alapú kompozit anyagok hulladékai, amelyek különböznek a 10 13 09 és a 10 13 10-től |
10 13 12* |
gáz kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó hulladékok |
10 13 13 |
gáz kezeléséből származó hulladékok, amelyek különböznek a 10 13 12-től |
10 13 14 |
hulladék beton és betonkészítési iszap |
10 13 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
10 14 |
krematóriumokból származó hulladékok |
10 14 01* |
füstgáz tisztításából származó, higanyt tartalmazó hulladékok |
11 |
FÉMEK ÉS EGYÉB ANYAGOK KÉMIAI FELÜLETKEZELÉSÉBŐL ÉS BEVONÁSÁBÓL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK; NEMVASFÉMEK HIDROMETALLURGIAI HULLADÉKAI |
11 01 |
fémek kémiai felületkezeléséből, bevonásából származó és egyéb hulladékok (pl. galvanizálási eljárások, horganyzási eljárások, revétlenítési eljárások, maratás, foszfátozás, lúgos zsírtalanítás, anódos oxidálás) |
11 01 05* |
reve eltávolítására használt savak |
11 01 06* |
közelebbről meg nem határozott savak |
11 01 07* |
pácolásra használt lúgok |
11 01 08* |
foszfátozásból származó iszapok |
11 01 09* |
veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok és szűrőpogácsák |
11 01 10 |
iszapok és szűrőpogácsák, amelyek különböznek a 11 01 09-től |
11 01 11* |
veszélyes anyagokat tartalmazó öblítő- és mosóvizek |
11 01 12 |
öblítő- és mosóvizek, amelyek különböznek a 11 01 11-től |
11 01 13* |
veszélyes anyagokat tartalmazó zsírtalanítási hulladékok |
11 01 14 |
zsírtalanítási hulladékok, amelyek különböznek a 11 01 13-tól |
11 01 15* |
membrán- és ioncserélő rendszerek veszélyes anyagokat tartalmazó eluátumai és iszapjai |
11 01 16* |
kimerült vagy telített ioncserélő gyanták |
11 01 98* |
veszélyes anyagokat tartalmazó egyéb hulladékok |
11 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
11 02 |
nemvasfémek hidrometallurgiai eljárásaiból származó hulladékok |
11 02 02* |
cink-hidrometallurgiai iszapok (a jarozitot és goethitet is beleértve) |
11 02 03 |
vizes elekrolitikus eljárásokban használatos anódok termeléséből származó hulladékok |
11 02 05* |
veszélyes anyagokat tartalmazó réz-hidrometallurgiai hulladékok |
11 02 06 |
réz-hidrometallurgiai hulladékok, amelyek különböznek a 11 02 05-től |
11 02 07* |
veszélyes anyagokat tartalmazó egyéb hulladékok |
11 02 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
11 03 |
fémek hőkezelési eljárásaiból származó iszapok és szilárd hulladékok |
11 03 01* |
cianid tartalmú hulladékok |
11 03 02* |
egyéb hulladékok |
11 05 |
tűzi horganyzási eljárások hulladékai |
11 05 01 |
kemény cink |
11 05 02 |
cinkhamu |
11 05 03* |
gázkezeléséből származó szilárd hulladékok |
11 05 04* |
elhasznált folyósítószer |
11 05 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
12 |
FÉMEK, MŰANYAGOK ALAKÍTÁSÁBÓL, FIZIKAI ÉS MECHANIKAI FELÜLETKEZELÉSÉBŐL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK |
12 01 |
fémek és műanyagok alakításából, fizikai és mechanikai felületkezeléséből származó hulladékok |
12 01 01 |
vasfémreszelék és -esztergaforgács |
12 01 02 |
vasfémrészecskék és -por |
12 01 03 |
nemvasfémreszelék és -esztergaforgács |
12 01 04 |
nemvasfémrészecskék és -por |
12 01 05 |
gyalulásból és esztergálásból származó műanyag forgács |
12 01 06* |
ásványolaj-alapú, halogéntartalmú hűtő-kenő folyadékok (kivéve az emulziókat és az oldatokat) |
12 01 07* |
halogénmentes, ásványolaj-alapú hűtő-kenő folyadékok (kivéve az emulziókat és az oldatokat) |
12 01 08* |
halogéntartalmú hűtő-kenő emulziók és oldatok |
12 01 09* |
halogénmentes hűtő-kenő emulziók és oldatok |
12 01 10* |
szintetikus hűtő-kenő olajok |
12 01 12* |
elhasznált viaszok és zsírok |
12 01 13 |
hegesztési hulladékok |
12 01 14* |
veszélyes anyagokat tartalmazó, gépi megmunkálás során keletkező iszapok |
12 01 15 |
gépi megmunkálás során keletkező iszapok, amelyek különböznek a 12 01 14-től |
12 01 16* |
veszélyes anyagokat tartalmazó homokfúvatási hulladékok |
12 01 17 |
homokfúvatási hulladékok, amelyek különböznek a 12 01 16-tól |
12 01 18* |
olajat tartalmazó fémiszap (csiszolás, hónolás, lappolás iszapja) |
12 01 19* |
biológiailag lebontható, gépi megmunkáláshoz használt olaj |
12 01 20* |
veszélyes anyagokat tartalmazó elhasznált csiszolóanyagok és eszközök |
12 01 21 |
elhasznált csiszolóanyagok és eszközök, amelyek különböznek a 12 01 20-tól |
12 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
12 03 |
vizet és gőzt alkalmazó zsírtalanító eljárásokból származó hulladékok (kivéve 11) |
12 03 01* |
vizes mosófolyadékok |
12 03 02* |
gőzzel végzett zsírtalanítás hulladékai |
13 |
OLAJHULLADÉKOK ÉS FOLYÉKONY ÜZEMANYAGOK HULLADÉKAI (KIVÉVE AZ ÉTOLAJOKAT, VALAMINT A 05., 12. ÉS 19. FEJEZETEKBEN FELSOROLT HULLADÉKOKAT) |
13 01 |
hidraulikaolaj-hulladékok |
13 01 01* |
PCB-ket tartalmazó hidraulikaolajok (19) |
13 01 04* |
klórozott szerves vegyületeket tartalmazó emulziók |
13 01 05* |
klórozott szerves vegyületeket nem tartalmazó emulziók |
13 01 09* |
klórozott szerves vegyületeket tartalmazó, ásványolaj-alapú hidraulikaolajok |
13 01 10* |
klórozott szerves vegyületeket nem tartalmazó ásványolaj-alapú hidraulikaolajok |
13 01 11* |
szintetikus hidraulikaolajok |
13 01 12* |
biológiailag könnyen lebomló hidraulikaolajok |
13 01 13* |
egyéb hidraulikaolajok |
13 02 |
motor-, hajtómű- és kenőolaj-hulladékok |
13 02 04* |
ásványolaj-alapú, klórvegyületet tartalmazó motor-, hajtómű- és kenőolajok |
13 02 05* |
ásványolaj-alapú, klórvegyületet nem tartalmazó motor-, hajtómű- és kenőolajok |
13 02 06* |
szintetikus motor-, hajtómű- és kenőolajok |
13 02 07* |
biológiailag könnyen lebomló motor-, hajtómű- és kenőolajok |
13 02 08* |
egyéb motor-, hajtómű- és kenőolajok |
13 03 |
szigetelő és hőtranszmissziós olajok |
13 03 01* |
PCB-ket tartalmazó szigetelő és hőtranszmissziós olajok |
13 03 06* |
ásványolaj-alapú, klórvegyületet tartalmazó szigetelő és hőtranszmissziós olajok, amelyek különböznek a 13 03 01-től |
13 03 07* |
ásványolaj-alapú, klórvegyületet nem tartalmazó szigetelő és hőtranszmissziós olajok |
13 03 08* |
szintetikus szigetelő és hőtranszmissziós olajok |
13 03 09* |
biológiailag könnyen lebomló szigetelő és hőtranszmissziós olajok |
13 03 10* |
egyéb szigetelő és hőtranszmissziós olajok |
13 04 |
hajózásban keletkező olajos hulladékok |
13 04 01* |
belvízi hajózásból származó, olajjal szennyezett fenékvíz |
13 04 02* |
kikötői olaj- és homokfogóból származó olajtartalmú hulladékok |
13 04 03* |
egyéb, hajózásból származó, olajjal szennyezett fenékvíz |
13 05 |
olaj-víz szeparátorokból származó hulladékok |
13 05 01* |
homokfogóból és olaj-víz szeparátorokból származó szilárd anyagok |
13 05 02* |
olaj-víz szeparátorokból származó iszapok |
13 05 03* |
bűzelzáróból származó iszapok |
13 05 06* |
olaj-víz szeparátorokból származó olaj |
13 05 07* |
olaj-víz szeparátorokból származó olajat tartalmazó víz |
13 05 08* |
homokfogóból és olaj-víz szeparátorokból származó hulladék keverékek |
13 07 |
folyékony üzemanyagok hulladékai |
13 07 01* |
tüzelőolaj és dízelolaj |
13 07 02* |
benzin |
13 07 03* |
egyéb üzemanyagok (ideértve a keverékeket is) |
13 08 |
közelebbről meg nem határozott olajhulladékok |
13 08 01* |
sótalanítási iszapok, illetve emulziók |
13 08 02* |
egyéb emulziók |
13 08 99* |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
14 |
SZERVES OLDÓSZER-, HŰTŐANYAG- ÉS HAJTÓGÁZHULLADÉKOK (kivéve 07. és 08. fejezetek) |
14 06 |
szerves oldószer-, hűtőanyag- és hab-/aeroszolhulladékok |
14 06 01* |
klór-fluor-szénhidrogének, HCFC, HFC |
14 06 02* |
egyéb halogénezett oldószerek és oldószerkeverékek |
14 06 03* |
egyéb oldószerek és oldószerkeverékek |
14 06 04* |
halogénezett oldószereket tartalmazó iszapok és szilárd hulladékok |
14 06 05* |
egyéb oldószereket tartalmazó iszapok és szilárd hulladékok |
15 |
HULLADÉKKÁ VÁLT CSOMAGOLÓANYAGOK; KÖZELEBBRŐL MEG NEM HATÁROZOTT ABSZORBENSEK, TÖRLŐKENDŐK, SZŰRŐANYAGOK ÉS VÉDŐRUHÁZAT |
15 01 |
csomagolási hulladékok (beleértve a válogatottan gyűjtött települési csomagolási hulladékokat) |
15 01 01 |
papír és karton csomagolási hulladékok |
15 01 02 |
műanyag csomagolási hulladékok |
15 01 03 |
fa csomagolási hulladékok |
15 01 04 |
fém csomagolási hulladékok |
15 01 05 |
vegyes összetételű kompozit csomagolási hulladékok |
15 01 06 |
egyéb, kevert csomagolási hulladékok |
15 01 07 |
üveg csomagolási hulladékok |
15 01 09 |
textil csomagolási hulladékok |
15 01 10* |
veszélyes anyagokat maradékként tartalmazó vagy azokkal szennyezett csomagolási hulladékok |
15 01 11* |
veszélyes, szilárd porózus mátrixot (pl. azbesztet) tartalmazó fémből készült csomagolási hulladékok, ide értve a kiürült hajtógázos palackokat |
15 02 |
abszorbensek, szűrőanyagok, törlőkendők és védőruházat |
15 02 02* |
veszélyes anyagokkal szennyezett abszorbensek, szűrőanyagok (ideértve a közelebbről meg nem határozott olajszűrőket), törlőkendők, védőruházat |
15 02 03 |
abszorbensek, szűrőanyagok, törlőkendők, védőruházat, amelyek különböznek a 15 02 02-től |
16 |
A JEGYZÉKBEN KÖZELEBBRŐL MEG NEM HATÁROZOTT HULLADÉKOK |
16 01 |
a közlekedés (szállítás) különböző területeiről származó kiselejtezett járművek (ideértve a terepjáró járműveket is), azok bontásából, valamint a járművek karbantartásából származó hulladékok (kivéve 13, 14, 16 06 és 16 08) |
16 01 03 |
termékként tovább nem használható gumiabroncsok |
16 01 04* |
termékként tovább nem használható járművek |
16 01 06 |
termékként tovább nem használható járművek, amelyek nem tartalmaznak sem folyadékokat, sem más veszélyes összetevőket |
16 01 07* |
olajszűrők |
16 01 08* |
higanyt tartalmazó alkatrészek |
16 01 09* |
PCB-ket tartalmazó alkatrészek |
16 01 10* |
robbanó tulajdonságú alkatrészek (pl. légzsákok, pirotechnikai övfeszítők) |
16 01 11* |
azbesztet tartalmazó súrlódóbetétek |
16 01 12 |
súrlódóbetétek, amelyek különböznek a 16 01 11-től |
16 01 13* |
fékfolyadékok |
16 01 14* |
veszélyes anyagokat tartalmazó fagyálló folyadékok |
16 01 15 |
fagyálló folyadékok, amelyek különböznek a 16 01 14-től |
16 01 16 |
cseppfolyósított gázok tartályai |
16 01 17 |
vasfémek |
16 01 18 |
nemvasfémek |
16 01 19 |
műanyagok |
16 01 20 |
üveg |
16 01 21* |
veszélyes alkatrészek, amelyek különböznek a 16 01 07-től 16 01 11-ig tartó, valamint a 16 01 13 és a 16 01 14 alatt felsoroltaktól |
16 01 22 |
közelebbről meg nem határozott alkatrészek |
16 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
16 02 |
elektromos és elektronikus berendezések hulladékai |
16 02 09* |
PCB-ket tartalmazó transzformátorok és kondenzátorok |
16 02 10* |
PCB-ket tartalmazó vagy azzal szennyezett, használatból kivont berendezések, amelyek különböznek a 16 02 09-től |
16 02 11* |
klór-fluor-szénhidrogéneket (HCFC, HFC) tartalmazó, használatból kivont berendezések |
16 02 12* |
azbesztet tartalmazó, használatból kivont berendezések |
16 02 13* |
veszélyes anyagokat tartalmazó, használatból kivont berendezések (20), amelyek különböznek a 16 02 09-től 16 02 12-ig felsorolt tételektől |
16 02 14 |
használatból kivont berendezések, amelyek különböznek a 16 02 09-től 16 02 13-ig felsoroltaktól |
16 02 15* |
használatból kivont berendezésekből eltávolított veszélyes anyagok |
16 02 16 |
használatból kivont berendezésekből eltávolított anyagok, amelyek különböznek a 16 02 15-től |
16 03 |
az előírásoknak nem megfelelő és ezért nem használható termékek |
16 03 03* |
veszélyes anyagokat tartalmazó szervetlen hulladékok |
16 03 04 |
szervetlen hulladékok, amelyek különböznek a 16 03 03-tól |
16 03 05* |
veszélyes anyagokat tartalmazó szerves hulladékok |
16 03 06 |
szerves hulladékok, amelyek különböznek a 16 03 05-től |
16 04 |
robbanóanyag-hulladékok |
16 04 01* |
hulladék lőszer |
16 04 02* |
tűzijáték-hulladék |
16 04 03* |
egyéb robbanóanyag-hulladékok |
16 05 |
nyomásálló tartályokban tárolt gázok és használatból kivont vegyszerek |
16 05 04* |
nyomásálló tartályokban tárolt, veszélyes anyagokat tartalmazó gázok (ideértve a halonokat is) |
16 05 05 |
nyomásálló tartályokban tárolt gázok, amelyek különböznek a 16 05 04-től |
16 05 06* |
veszélyes anyagokból álló vagy azokkal szennyezett laboratóriumi vegyszerek, ideértve a laboratóriumi vegyszerek keverékeit is |
16 05 07* |
használatból kivont, veszélyes anyagokból álló vagy azokkal szennyezett szervetlen vegyszerek |
16 05 08* |
használatból kivont, veszélyes anyagokból álló vagy azokkal szennyezett szerves vegyszerek |
16 05 09 |
használatból kivont vegyszerek, amelyek különböznek a 16 05 06, 16 05 07 vagy a 16 05 08- tól |
16 06 |
elemek és akkumulátorok |
16 06 01* |
ólomakkumulátorok |
16 06 02* |
nikkel-kadmium elemek |
16 06 03* |
higanyt tartalmazó elemek |
16 06 04 |
lúgos akkumulátorok (kivéve 16 06 03) |
16 06 05 |
egyéb elemek és akkumulátorok |
16 06 06* |
elemekből és akkumulátorokból származó, elkülönítve gyűjtött elektrolit |
16 07 |
szállító-, tárolótartályok és hordók tisztításából származó hulladékok (kivéve 05 és 13) |
16 07 08* |
olajat tartalmazó hulladékok |
16 07 09* |
egyéb veszélyes anyagokat tartalmazó hulladékok |
16 07 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
16 08 |
kimerült katalizátorok |
16 08 01 |
arany-, ezüst-, rénium-, ródium-, palládium-, irídium- vagy platinatartalmú elhasznált katalizátorok (kivéve 16 08 07) |
16 08 02* |
veszélyes átmeneti fémeket vagy veszélyes átmeneti fémek vegyületeit tartalmazó elhasznált katalizátorok (21) |
16 08 03 |
egyéb átmeneti fémeket vagy átmeneti fémek vegyületeit tartalmazó elhasznált katalizátorok, amelyek különböznek a 16 08 02-től |
16 08 04 |
fluidizációs krakkolás elhasznált katalizátora (kivéve 16 08 07) |
16 08 05* |
foszforsavat tartalmazó elhasznált katalizátor |
16 08 06* |
elhasznált folyadékok, amelyeket katalizátorként alkalmaztak |
16 08 07* |
veszélyes anyagokkal szennyezett katalizátorok |
16 09 |
oxidáló anyagok |
16 09 01* |
permanganátok pl. kálium-permanganát |
16 09 02* |
kromátok, pl. kálium-kromát, kálium- vagy nátrium-dikromát |
16 09 03* |
peroxidok, pl. hidrogén-peroxid |
16 09 04* |
közelebbről meg nem határozott oxidáló anyagok |
16 10 |
keletkezésük telephelyén kívül történő kezelésre szánt vizes folyékony hulladékok |
16 10 01* |
veszélyes anyagokat tartalmazó vizes folyékony hulladékok |
16 10 02 |
vizes folyékony hulladékok, amelyek különböznek a 16 10 01-től |
16 10 03* |
veszélyes anyagokat tartalmazó vizes tömény oldatok |
16 10 04 |
vizes tömény oldatok, amelyek különböznek a 16 10 03-tól |
16 11 |
bélés- és tűzálló anyagok hulladékai |
16 11 01* |
kohászati folyamatokban használt, veszélyes anyagokat tartalmazó, szén-alapú bélés- és tűzálló anyagok |
16 11 02 |
kohászati folyamatokban használt, szénalapú bélés- és tűzálló anyagok, amelyek különböznek a 16 11 01-től |
16 11 03* |
kohászati folyamatokban használt, veszélyes anyagokat tartalmazó, egyéb bélés- és tűzálló anyagok |
16 11 04 |
kohászati folyamatokban használt egyéb bélés- és tűzálló anyagok, amelyek különböznek a 16 11 03-tól |
16 11 05* |
kohászaton kívüli folyamatokban használt, veszélyes anyagokat tartalmazó bélés- és tűzálló anyagok |
16 11 06 |
kohászaton kívüli folyamatokban használt bélés- és tűzálló anyagok, amelyek különböznek a 16 11 05-től |
17 |
ÉPÍTÉSI ÉS BONTÁSI HULLADÉKOK (BELEÉRTVE A SZENNYEZETT TERÜLETEKRŐL KITERMELT FÖLDET IS) |
17 01 |
beton, tégla, cserép és kerámia |
17 01 01 |
beton |
17 01 02 |
téglák |
17 01 03 |
cserép és kerámiák |
17 01 06* |
veszélyes anyagokat tartalmazó beton-, tégla-, cserép- és kerámiafrakció vagy azok keveréke |
17 01 07 |
beton-, tégla-, cserép- és kerámiafrakció vagy azok keveréke, amely különbözik a 17 01 06-tól |
17 02 |
fa, üveg és műanyag |
17 02 01 |
fa |
17 02 02 |
üveg |
17 02 03 |
műanyag |
17 02 04* |
veszélyes anyagokat tartalmazó vagy azzal szennyezett üveg, műanyag, fa |
17 03 |
bitumenkeverékek, szénkátrány és kátránytermékek |
17 03 01* |
szénkátrányt tartalmazó bitumenkeverékek |
17 03 02 |
bitumenkeverékek, amelyek különböznek a 17 03 01-től |
17 03 03* |
szénkátrány és kátránytermékek |
17 04 |
fémek (beleértve azok ötvözeteit is) |
17 04 01 |
vörösréz, bronz, sárgaréz |
17 04 02 |
alumínium |
17 04 03 |
ólom |
17 04 04 |
cink |
17 04 05 |
vas és acél |
17 04 06 |
ón |
17 04 07 |
fémkeverékek |
17 04 09* |
veszélyes anyagokkal szennyezett fémhulladékok |
17 04 10* |
olajat, szénkátrányt vagy egyéb veszélyes anyagot tartalmazó kábelek |
17 04 11 |
kábelek, amelyek különböznek a 17 04 10-től |
17 05 |
föld (ideértve a szennyezett területekről származó kitermelt földet), kövek és kotrási meddő |
17 05 03* |
veszélyes anyagokat tartalmazó föld és kövek |
17 05 04 |
föld és kövek, amelyek különböznek a 17 05 03-tól |
17 05 05* |
veszélyes anyagokat tartalmazó kotrási meddő |
17 05 06 |
kotrási meddő, amely különbözik a 17 05 05-től |
17 05 07* |
veszélyes anyagokat tartalmazó vasúti pálya kavicságya |
17 05 08 |
vasúti pálya kavicságya, amely különbözik a 17 05 07-től |
17 06 |
szigetelőanyagokat és azbesztet tartalmazó építőanyagok |
17 06 01* |
azbeszttartalmú szigetelőanyagok |
17 06 03* |
egyéb szigetelőanyagok, amelyek veszélyes anyagból állnak vagy azokat tartalmazzák |
17 06 04 |
szigetelőanyagok, amelyek különböznek a 17 06 01 és a 17 06 03-tól |
17 06 05* |
azbesztet tartalmazó építőanyagok |
17 08 |
gipszalapú építőanyagok |
17 08 01* |
veszélyes anyagokkal szennyezett gipszalapú építőanyagok |
17 08 02 |
gipszalapú építőanyag, amely különbözik a 17 08 01-től |
17 09 |
egyéb építkezési és bontási hulladékok |
17 09 01* |
higanyt tartalmazó építkezési és bontási hulladékok |
17 09 02* |
PCB-ket tartalmazó építkezési és bontási hulladékok (pl. PCB-ket tartalmazó szigetelőanyag, PCB-ket tartalmazó gyantaalapú padozat, PCB-ket tartalmazó leszigetelt ablak, PCB-ket tartalmazó kondenzátorok) |
17 09 03* |
veszélyes anyagokat tartalmazó egyéb építkezési és bontási hulladékok (ideértve a kevert hulladékokat is) |
17 09 04 |
kevert építkezési és bontási hulladékok, amelyek különböznek a 17 09 01, 17 09 02 és 17 09 03-tól |
18 |
EMBEREK, ILLETVE ÁLLATOK EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁSÁBÓL ÉS/VAGY AZ AZZAL KAPCSOLATOS KUTATÁSBÓL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK (KIVÉVE AZOKAT A KONYHAI ÉS ÉTTERMI HULLADÉKOKAT, AMELYEK NEM KÖZVETLENÜL AZ EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁSBÓL SZÁRMAZNAK) |
18 01 |
szülészeti, illetve az emberi betegségek diagnosztizálásából, kezeléséből, illetve megelőzéséből származó hulladékok |
18 01 01 |
éles, hegyes eszközök (kivéve 18 01 03) |
18 01 02 |
testrészek és szervek, a vértároló zacskókat és konzervált vért is beleértve (kivéve 18 01 03) |
18 01 03* |
egyéb hulladékok, amelyek gyűjtése és ártalmatlanítása speciális követelményekhez kötött a fertőzések elkerülése érdekében |
18 01 04 |
hulladékok, amelyek gyűjtése és ártalmatlanítása nem kötött speciális követelményekhez a fertőzések elkerülése érdekében (pl. kötszerek, gipszkötés, rongyok, eldobható ruházat, pelenkák) |
18 01 06* |
veszélyes anyagokat tartalmazó vagy abból álló vegyszerek |
18 01 07 |
vegyszerek, amelyek különböznek a 18 01 06-tól |
18 01 08* |
citotoxikus és citosztatikus gyógyszerek |
18 01 09 |
gyógyszerek, amelyek különböznek a 18 01 08-tól |
18 01 10* |
fogászati célokra használt amalgámból származó hulladék |
18 02 |
állatbetegségek kutatásából, diagnosztizálásából, kezeléséből, illetve megelőzéséből származó hulladékok |
18 02 01 |
éles, hegyes eszközök (kivéve 18 02 02) |
18 02 02* |
egyéb hulladékok, amelyek gyűjtése és ártalmatlanítása speciális követelményekhez kötött a fertőzések elkerülése érdekében |
18 02 03 |
hulladékok, amelyek gyűjtése és ártalmatlanítása nem kötött speciális követelményekhez a fertőzések elkerülése érdekében |
18 02 05* |
veszélyes anyagokat tartalmazó vagy abból álló vegyszerek |
18 02 06 |
vegyszerek, amelyek különböznek a 18 02 05-től |
18 02 07* |
citotoxikus és citosztatikus gyógyszerek |
18 02 08 |
gyógyszerek, amelyek különböznek a 18 02 07-től |
19 |
HULLADÉKKEZELŐ LÉTESÍTMÉNYEKBŐL, SZENNYVIZEKET KELETKEZÉSÜK TELEPHELYÉN KÍVÜL KEZELŐ SZENNYVÍZTISZTÍTÓKBÓL, ILLETVE AZ IVÓVÍZ- ÉS IPARIVÍZ-SZOLGÁLTATÁSBÓL SZÁRMAZÓ HULLADÉKOK |
19 01 |
hulladékok égetéséből vagy pirolíziséből származó hulladékok |
19 01 02 |
kazánhamuból eltávolított vasfémek |
19 01 05* |
gázok kezeléséből származó szűrőpogácsa |
19 01 06* |
gázok kezeléséből származó vizes, folyékony hulladékok, és egyéb vizes folyékony hulladékok |
19 01 07* |
gázok kezeléséből származó szilárd hulladékok |
19 01 10* |
füstgáz kezeléséből származó elhasznált aktív szén |
19 01 11* |
veszélyes anyagokat tartalmazó kazánhamu és salak |
19 01 12 |
kazánhamu és salak, amely különbözik a 19 01 11-től |
19 01 13* |
veszélyes anyagokat tartalmazó pernye |
19 01 14 |
pernye, amely különbözik a 19 01 13-tól |
19 01 15* |
veszélyes anyagokat tartalmazó, kazánból eltávolított por |
19 01 16 |
kazánból eltávolított por, amely különbözik a 19 01 15-től |
19 01 17* |
veszélyes anyagokat tartalmazó, pirolízishulladék |
19 01 18 |
pirolízishulladékok, amelyek különböznek a 19 01 17-től |
19 01 19 |
fluid-ágy homokja |
19 01 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
19 02 |
hulladékok fizikai-kémiai kezeléséből (pl. krómtalanítás, ciántalanítás, semlegesítés) származó hulladékok |
19 02 03 |
kevert hulladék, amelyek kizárólag nem veszélyes hulladékokat tartalmaz |
19 02 04* |
kevert hulladék, amely legalább egy veszélyes hulladékot tartalmaz |
19 02 05* |
fizikai-kémiai kezelésből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
19 02 06 |
fizikai-kémiai kezelésből származó iszapok, amelyek különböznek a 19 02 05-től |
19 02 07* |
elválasztásból származó olaj és koncentrátumok |
19 02 08* |
veszélyes anyagokat tartalmazó folyékony, éghető hulladékok |
19 02 09* |
veszélyes anyagokat tartalmazó szilárd, éghető hulladékok |
19 02 10 |
éghető hulladékok, amelyek különböznek a 19 02 08-tól és a 19 02 09-től |
19 02 11* |
veszélyes anyagokat tartalmazó egyéb hulladékok |
19 02 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
19 03 |
stabilizált/megszilárdított hulladékok (22) |
19 03 04* |
csak részben stabilizált, veszélyesnek tartott hulladékok (23) |
19 03 05 |
stabilizált hulladékok, amelyek különböznek a 19 03 04-től |
19 03 06* |
megszilárdított, veszélyesnek tartott hulladékok |
19 03 07 |
megszilárdított hulladékok, amelyek különböznek a 19 03 06-tól |
19 04 |
üvegesített (vitrifikált) és üvegesítésből származó hulladékok |
19 04 01 |
üvegesített (vitrifikált) hulladékok |
19 04 02* |
pernye- és egyéb füstgázkezelési hulladékok |
19 04 03* |
nem üvegesített (vitrifikált) szilárd fázis |
19 04 04 |
üvegesített hulladék temperálásából származó vizes folyékony hulladék |
19 05 |
szilárd hulladékok aerob kezeléséből származó hulladékok |
19 05 01 |
települési és ahhoz hasonló hulladékok nem komposztált frakciója |
19 05 02 |
állati és növényi hulladékok nem komposztált frakciója |
19 05 03 |
előírástól eltérő minőségű komposzt |
19 05 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
19 06 |
hulladékok anaerob kezeléséből származó hulladékok |
19 06 03 |
települési hulladék anaerob kezeléséből származó folyadék |
19 06 04 |
települési hulladék anaerob kezeléséből származó kirothasztott anyag |
19 06 05 |
állati és növényi hulladék anaerob kezeléséből származó folyadék |
19 06 06 |
állati és növényi hulladék anaerob kezeléséből származó kirothasztott anyag |
19 06 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
19 07 |
hulladéklerakóból származó csurgalékvíz |
19 07 02* |
hulladéklerakóból származó, veszélyes anyagokat tartalmazó csurgalékvíz |
19 07 03 |
hulladéklerakóból származó csurgalékvíz, amely különbözik a 19 07 02-től |
19 08 |
szennyvíztisztító művekből származó, közelebbről meg nem határozott hulladékok |
19 08 01 |
rácsszemét |
19 08 02 |
homokfogóból származó hulladékok |
19 08 05 |
települési szennyvíz tisztításából származó iszapok |
19 08 06* |
telített vagy kimerült ioncserélő gyanták |
19 08 07* |
ioncserélők regenerálásából származó oldatok és iszapok |
19 08 08* |
nehézfémeket tartalmazó, membránrendszerek hulladékai |
19 08 09 |
olaj-víz elválasztásból származó, étolajból és zsírból eredő zsír-olaj keverék |
19 08 10* |
olaj-víz elválasztásából származó zsír-olaj keverék, amely különbözik a 19 08 09-től |
19 08 11* |
ipari szennyvíz biológiai kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
19 08 12 |
ipari szennyvíz biológiai kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 19 08 11-től |
19 08 13* |
ipari szennyvíz egyéb kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
19 08 14 |
ipari szennyvíz egyéb kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 19 08 13-tól |
19 08 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
19 09 |
ivóvíz, illetve ipari víz termeléséből származó hulladékok |
19 09 01 |
durva és finom szűrésből származó szilárd hulladékok |
19 09 02 |
víz derítéséből származó iszapok |
19 09 03 |
karbonát sók eltávolításából származó iszapok |
19 09 04 |
kimerült aktív szén |
19 09 05 |
telítődött vagy kimerült ioncserélő gyanták |
19 09 06 |
ioncserélők regenerálásából származó oldatok és iszapok |
19 09 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
19 10 |
fémtartalmú hulladék aprításából (shredderezéséből) származó hulladékok |
19 10 01 |
vas- és acélhulladék |
19 10 02 |
nemvasfémhulladék |
19 10 03* |
veszélyes anyagokat tartalmazó könnyű frakció és por |
19 10 04 |
könnyű frakció és por, amely különbözik a 19 10 03-tól |
19 10 05* |
veszélyes anyagokat tartalmazó más frakciók |
19 10 06 |
más frakciók, amelyek különböznek a 19 10 05-től |
19 11 |
olaj regenerálásából származó hulladékok |
19 11 01* |
elhasznált agyagszűrők |
19 11 02* |
savas kátrányok |
19 11 03* |
vizes folyékony hulladékok |
19 11 04* |
fűtőanyagok lúggal való kezeléséből származó hulladékok |
19 11 05* |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
19 11 06 |
folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok, amelyek különböznek a 19 11 05-től |
19 11 07* |
füstgáz tisztításából származó hulladékok |
19 11 99 |
közelebbről meg nem határozott hulladékok |
19 12 |
közelebbről meg nem határozott mechanikai kezelésből (pl. besorolás, aprítás, tömörítés, pelletek készítése) származó hulladékok |
19 12 01 |
papír és karton |
19 12 02 |
fém vas |
19 12 03 |
nemvasfémek |
19 12 04 |
műanyag és gumi |
19 12 05 |
üveg |
19 12 06* |
veszélyes anyagokat tartalmazó fa |
19 12 07 |
fa, amely különbözik a 19 12 06-tól |
19 12 08 |
textíliák |
19 12 09 |
ásványi anyagok (pl. homok, kövek) |
19 12 10 |
éghető hulladékok (pl. keverékből készített tüzelőanyag) |
19 12 11* |
egyéb, veszélyes anyagokat tartalmazó hulladékok mechanikai kezelésével nyert hulladékok (ideértve a kevert anyagokat is) |
19 12 12 |
egyéb, a 19 12 11-től különböző hulladékok mechanikai kezelésével nyert hulladékok (ideértve a kevert anyagokat is) |
19 13 |
szennyezett talaj és talajvíz remediációjából származó hulladékok |
19 13 01* |
szennyezett talaj remediációjából származó, veszélyes anyagokat tartalmazó szilárd hulladékok |
19 13 02 |
szennyezett talaj remediációjából származó szilárd hulladékok, amelyek különböznek a 19 13 01-től |
19 13 03* |
szennyezett talaj remediációjából származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
19 13 04 |
szennyezett talaj remediációjából származó iszapok, amelyek különböznek a 19 13 03-tól |
19 13 05* |
szennyezett talajvíz remediációjából származó, veszélyes anyagokat tartalmazó iszapok |
19 13 06 |
szennyezett talajvíz remediációjából származó iszapok, amelyek különböznek a 19 13 05-től |
19 13 07* |
szennyezett talajvíz remediációjából származó, veszélyes anyagokat tartalmazó szennyvizek, tömény vizes oldatok |
19 13 08 |
szennyezett talajvíz remediációjából származó szennyvizek, tömény vizes oldatok, amelyek különböznek a 19 13 07-től |
20 |
TELEPÜLÉSI HULLADÉKOK (HÁZTARTÁSI HULLADÉKOK ÉS AZ EZEKHEZ HASONLÓ, KERESKEDELMI, IPARI ÉS INTÉZMÉNYI HULLADÉKOK), BELEÉRTVE AZ ELKÜLÖNÍTETTEN GYŰJTÖTT HULLADÉKOKAT IS |
20 01 |
elkülönítetten gyűjtött hulladékfrakciók (kivéve 15 01) |
20 01 01 |
papír és karton |
20 01 02 |
üveg |
20 01 08 |
biológiailag bomló konyhai és étkezdei hulladékok |
20 01 10 |
ruhanemű |
20 01 11 |
textíliák |
20 01 13* |
oldószerek |
20 01 14* |
savak |
20 01 15* |
lúgok |
20 01 17* |
fényképészeti vegyszerek |
20 01 19* |
növényvédő szerek |
20 01 21* |
fénycsövek és egyéb higanytartalmú hulladékok |
20 01 23* |
klór-fluor-szénhidrogéneket tartalmazó kiselejtezett berendezések |
20 01 25 |
étolaj és zsír |
20 01 26* |
olaj és zsír, amely különbözik a 20 01 25-től |
20 01 27* |
veszélyes anyagokat tartalmazó festékek, tinták, ragasztók és gyanták |
20 01 28 |
festékek, tinták, ragasztók és gyanták, amelyek különböznek a 20 01 27-től |
20 01 29* |
veszélyes anyagokat tartalmazó mosószerek |
20 01 30 |
mosószerek, amelyek különböznek a 20 01 29-től |
20 01 31* |
citotoxikus és citosztatikus gyógyszerek |
20 01 32 |
gyógyszerek, amelyek különböznek a 20 01 31-től |
20 01 33* |
elemek és akkumulátorok, amelyek között a 16 06 01, 16 06 02 vagy 16 06 03 kódszám alatt felsorolt elemek és akkumulátorok is megtalálhatók |
20 01 34 |
elemek és akkumulátorok, amelyek különböznek a 20 01 33-tól |
20 01 35* |
veszélyes anyagokat tartalmazó, kiselejtezett elektromos és elektronikus berendezések, amelyek különböznek a 20 01 21 és 20 01 23 kódszámú hulladékoktól (24) |
20 01 36 |
kiselejtezett elektromos és elektronikus berendezések, amelyek különböznek a 20 01 21, 20 01 23 és 20 01 35 kódszámú hulladékoktól |
20 01 37* |
veszélyes anyagokat tartalmazó fa |
20 01 38 |
fa, amely különbözik a 20 01 37-től |
20 01 39 |
műanyagok |
20 01 40 |
fémek |
20 01 41 |
kéménysöprésből származó hulladékok |
20 01 99 |
közelebbről meg nem határozott egyéb frakciók |
20 02 |
kerti és parkokból származó hulladékok (a temetői hulladékot is beleértve) |
20 02 01 |
biológiailag lebomló hulladékok |
20 02 02 |
talaj és kövek |
20 02 03 |
egyéb, biológiailag lebonthatatlan hulladékok |
20 03 |
egyéb települési hulladék |
20 03 01 |
egyéb települési hulladék, ideértve a kevert települési hulladékot is |
20 03 02 |
piacokon keletkező hulladék |
20 03 03 |
úttisztításból származó hulladék |
20 03 04 |
emésztőgödrökből származó iszap |
20 03 06 |
szennyvíz tisztításából származó hulladék |
20 03 07 |
lomhulladék |
20 03 99 |
közelebbről meg nem határozott lakossági hulladékok |
3. RÉSZ
A-lista (a Bázeli Egyezmény II. melléklete) (25) |
||
Y46 |
Háztartásokból összegyűjtött hulladékok (26) |
|
Y47 |
Háztartási hulladékok égetése során keletkezett maradékok |
|
B-lista (az OECD-határozat 4. függeléke II. részéből átvett hulladékok) (27) |
||
Fémet tartalmazó hulladékok |
||
AA 010 |
261900 |
Vas- és acélgyártásból származó salak, reve és egyéb hulladék (28) |
AA 060 |
262050 |
Vanádiumhamu és -maradék2 |
AA 190 |
810420 ex 810430 |
Magnézium gyúlékony, piroforikus vagy vízzel érintkezve veszélyes menynyiségben durranógázt fejlesztő hulladéka és törmeléke |
Főként szervetlen összetevőket tartalmazó hulladékok, amelyek tartalmazhatnak fémeket és szerves összetevőket |
||
AB 030 |
|
Fémek felületkezeléséből származó, nem cianidalapú rendszerek hulladékai |
AB 070 |
|
Öntödei homokhulladékok |
AB 120 |
ex 281290 ex 3824 |
Máshova nem sorolt szervetlen halogenidvegyületek |
AB 150 |
ex 382490 |
Füstgáz kénmentesítéséből (FGD) származó finomítatlan kalcium-szulfit és kalcium-szulfát |
Főként szervetlen összetevőket tartalmazó hulladékok, amelyek tartalmazhatnak fémeket és szerves összetevőket |
||
AC 060 |
ex 381900 |
Hidraulikafolyadékok |
AC 070 |
ex 381900 |
Fékfolyadékok |
AC 080 |
ex 382000 |
Fagyálló folyadékok |
AC 150 |
|
Klórozott-fluorozott szénhidrogének |
AC 160 |
|
Halonok |
AC 170 |
ex 440310 |
Kezelt parafa és fa hulladékai |
Olyan hulladékok, amelyek szervetlen és szerves összetevőket egyaránt tartalmazhatnak |
||
AD 090 |
ex 382490 |
Máshova nem sorolt reprográfiai és fotográfiai vegyi anyagok és előhívó anyagok gyártásából, készítéséből és használatából származó hulladékok |
AD 100 |
|
Fémek felületkezeléséből származó, nem cianidalapú rendszerek hulladékai |
AD 120 |
ex 391400 ex 3915 |
Ioncserélő gyanták |
AD 150 |
|
Természetben előforduló szűrőként használható szerves anyagok (pl. bioszűrők) |
Főként szervetlen összetevőket tartalmazó hulladékok, amelyek tartalmazhatnak fémeket és szerves összetevőket |
||
RB 020 |
ex 6815 |
Az azbeszthez hasonló fizikai-kémiai jellemzőkkel rendelkező kerámiaalapú szálak |
(1) Az A- és B-jegyzékekben az I., III. és IV. mellékletre történő hivatkozások a Bázeli Egyezmény mellékleteire értendők.
(2) Figyelem, a B-lista párhuzamos tétele (B1160) nem nevesít kivételeket.
(3) Ez a tétel nem foglalja magában az elektromos áramfejlesztők hulladékát.
(4) PCB-tartalom 50 mg/kg vagy több.
(5) A PCB-k 50 mg/kg vagy annál nagyobb koncentrációjú szinten vannak.
(6) Az 50 mg/kg nemzetközileg elfogadott gyakorlati szint minden hulladékra. Ugyanakkor egyes országok alacsonyabb (pl., 20 mg/kg) értéket állapítottak meg bizonyos hulladékokra.
(7) „Lejárt” azt jelenti, hogy a gyártó által javasolt időtartamon belül nem került felhasználásra.
(8) Ez a tétel nem tartalmazza a konzerváló anyagokkal kezelt fát.
(9) „Lejárt” azt jelenti, hogy a gyártó által javasolt időtartamon belül nem került felhasználásra.
(10) Figyelem, mégha az I. melléklet anyagainak kiindulási koncentrációja alacsony is, az azt követő folyamatok, beleértve az újrafeldolgozást, az egyes frakciókban olyan feldúsulást okozhatnak, amely lényegesen nagyobb koncentrációt eredményez.
(11) A cink hamu besorolása felülvizsgálat alatt áll, és az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Kongresszusának (UNCTAD) ajánlása alapján az nem lehet veszélyes áru.
(12) Ez a tétel nem tartalmazza az áramfejlesztésből származó hulladékot.
(13) Az újrahasználat magában foglalhatja a javítást, felújítást vagy bővítést, de a teljes felújítást nem.
(14) Egyes országokban a közvetlen újrahasználatra szánt anyagokat nem tekintik hulladéknak.
(15) A benzo(a)pirén koncentrációja nem lehet egyenlő vagy nagyobb, mint 50 mg/kg.
(16) Azzal a feltétellel, hogy a hulladékok teljesen polimerizálódtak.
(17) - A fogyasztóktól származó hulladékok nem tartoznak e tétel alá. - A hulladékot nem szabad összekeverni. - A nyílttéri égetés gyakorlatából adódó problémát figyelembe kell venni.
(18) A csillaggal megjelölt hulladékok veszélyes hulladéknak minősülnek a veszélyes hulladékról szóló 91/689/EGK irányelv értelmében. A hulladékoknak az alábbi jegyzékbe történő besorolásakor a 2000/532/EK bizottsági határozathoz csatolt melléklet bevezetése az irányadó.
(19) E hulladéklista alkalmazásában a PCB-ket úgy kell meghatározni, ahogy azt a poliklórozott bifenilek és poliklórozott terfenilek (PCB/PCT) ártalmatlanításáról szóló, 1996. szeptember 16-i 96/59/EK tanácsi irányelv (HL L 243., 1996.9.24., 31. o.) teszi.
(20) A veszélyes anyagokat tartalmazó elektromos és elekronikus berendezésen különösen az alábbiakat kell érteni: veszélyesnek tekintendő elemek és akkumulátorok a 16 06 szakasz szerint, higanyszálak, katódikus csőből származó vagy egyéb aktivált üveg stb.
(21) E bejegyzés alkalmazásában az átmeneti fémek a következők: scandium, vanádium, mangán, kobalt, réz, ittrium, niobium, hafnium, tungsten, titán, króm, vas, nikkel, cink, cirkónium, molibdén és tantál. Ezek a fémek vagy vegyületeik akkor veszélyesek, ha veszélyes anyagnak minősítették őket. A veszélyes anyagok minősítése meghatározza az átmeneti fémek vagy azok vegyületeinek veszélyességét.
(22) A stabilizáció folyamata módosítja a hulladék összetevőienk veszélyességét, és így a veszélyes hulladékot nem veszélyes hulladékká teszi. A megszilárdulás folyamata a hulladék fizikai állapotát változtatja csak meg (pl. cseppfolyósból szilárd halmazállapot) anélkül, hogy kémiai tulajdonságait megváltoztatná.
(23) A hulladék akkor részben stabilizált, ha a stabilizáció folyamata után rövid, közép- vagy hosszú távon még mindig képes a környezetbe olyan veszélyes összetevőket juttatni, amelyek nem alakulnak át teljes mértékben nem veszélyes összetevőkké.
(24) Elektromos és elektronikus berendezésekből származó veszélyes összetevőkön különösen az alábbiakat kell érteni: veszélyesnek tekintendő elemek és akkumulátorok a 16 06 szakasz szerint, higanyszálak, katódikus csőből származó vagy egyéb aktivált üveg stb.
(25) Ez a jegyzék az OECD-határozat 4. függeléke I. részéből lett átvéve.
(26) Kivéve ha megfelelően besorolható a III. melléklet egyetlen sorába.
(27) Az AB 130, AC 250, AC 260 és AC 270 számú hulladékokat törölték, mivel a 75/442/EGK. irányelv 18. cikkében lefektetett eljárás szerint nem minősülnek veszélyesnek és ezért nem vonatkozik rájuk a 37. cikk szerinti exporttilalom.
(28) Ebbe a felsorolásba beleértendő mindenfajta hamu, maradék, salak, kohósalak, olvasztott salak, kazánkő, pernye, por, iszap és tömb, kivéve, ha az anyagot máshova kifejezetten besorolták.
VI. MELLÉKLET
Űrlap előzetesen engedélyezett létesítmények számára (14. cikk)
Illetékes hatóság |
Hasznosító létesítmény |
Hulladék azonosítója |
Érvényesség időtartama |
Az előzetesen engedélyezett teljes mennyiség |
||||
|
A hasznosító létesítmény neve és száma |
Címe |
Hasznosítási művelet (+ R kód) |
Alkalmazott technológiák |
(Kód) |
-tól |
-ig |
(kg/liter) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
VII. MELLÉKLET
A HULLADÉKSZÁLLÍTMÁNYOKAT KÍSÉRŐ INFORMÁCIÓK A 3. CIKK (2) ÉS (4) BEKEZDÉSEIBEN FOGLALTAK SZERINT
VIII. MELLÉKLET
A KÖRNYEZETVÉDELMI SZEMPONTBÓL MEGFELELŐ GAZDÁLKODÁSRA VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK (49. cikk)
I. A Bázeli Egyezményben elfogadott iránymutatások:
1. Műszaki iránymutatások az egészségügyi intézményekből származó hulladékok és a hulladék gyógyszerek és gyógyszerkészítmények környezetvédelmi szempontból megfelelő kezelésére (Y1; Y3) (1).
2. Műszaki iránymutatások a savas ólomakkumulátorok környezetvédelmi szempontból megfelelő kezelésére (1).
3. Műszaki iránymutatások hajók teljes vagy részleges lebontásából származó roncsok környezetvédelmi szempontból megfelelő kezelésére (1).
4. A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokból (POP) álló, azokat tartalmazó, vagy azokkal szennyezett hulladékok környezetvédelmileg megfelelő kezelésének általános technikai iránymutatása (2) .
5. Poliklórozott bifenilekből (PCB), poliklórozott terfenilekből (PCT) vagy polibrómozott bifenilekből (PBB) álló, azokat tartalmazó, vagy azokkal szennyezett hulladékok környezetvédelmileg megfelelő kezeléséről szóló technikai iránymutatások. (2) .
6. A fémek és fémvegyületek (R4) környezetvédelmileg megfelelő újrafeldolgozásáról/visszanyeréséről szóló technikai iránymutatások (2) .
II. Az OECD által elfogadott iránymutatások:
Műszaki iránymutatások az egyes specifikus hulladékok környezetvédelmi szempontból megfelelő kezelésére: Használt és törött személyi számítógépek (3)
III. A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott iránymutatások:
Iránymutatások a hajók hasznosítására (4)
IV. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által elfogadott iránymutatások:
Biztonság és egészség hajótörések esetén: iránymutatások az ázsiai országok és Törökország számára (5)
(1) A Bázeli Egyezményben részes feleknek a veszélyes hulladékok határátlépésének és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló 6. konferenciáján (2002. december 9-13.) elfogadott iránymutatások.
(2) A veszélyes hulladékok határokon keresztül történő szállításáról és ártalmatlanításáról szóló Bázeli Egyezmény részes feleinek 2004. október 25. és 29. között lezajlott 7. konferenciáján került elfogadásra.
(3) Az OECD Környezetvédelmi Politikai Bizottsága által 2003 februárjában elfogadott iránymutatások (ENV/EPOC/WGWPR(2001)3/FINAL).
(4) Az IMO 23. rendes közgyűlése (2003. november 24-december 5.) által az A.962. számú határozattal elfogadott iránymutatások.
(5) Az ILO Kormányzó Testülete 2004. március 11-26-i 289. ülésén kihirdetésre elfogadott iránymutatások.
IX. MELLÉKLET
KIEGÉSZÍTŐ KÉRDŐÍV A TAGÁLLAMOK 51. CIKK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI JELENTÉSÉRŐL
Útmutató a táblázatok kitöltéséhez:
A D- és R-kódok azonosak a 75/442/EGK irányelv II.A. és II.B. mellékletében említett kódokkal.
A hulladékok azonosító kódja azonos az e rendelet III., III.A., III.B., IV. és IV.A. mellékletében említett kódokkal.
1. táblázat
A KÖZELSÉG, A HASZNOSÍTÁS ELSŐBBSÉGE ÉS AZ ÖNELLÁTÁS ALAPELVÉNEK VÉGREHAJTÁSA ALÓL ENGEDÉLYEZETT KIVÉTELEK (11. cikk, (3) bekezdés)
A hulladék azonosítója (Kód) |
Mennyiség (kg/liter) |
Célország (De)/Küldő ország (Di) |
Ártalmatlanítási művelet D-kód |
Jelentés az esetről a Bizottságnak (Igen/Nem) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2. táblázat
A TERVEZETT SZÁLLÍTÁS VAGY ÁRTALMATLANÍTÁS ELUTASÍTÁSÁNAK INDOKAI (12. cikk, (1) bekezdés, g) pont)
Hulladék azonosítója (kód) |
Mennyiség (kg/liter) |
Tranzitország (T)/Küldő ország (Di) |
Az elutasítás okai (✓ jelölje meg a megfelelőt) |
Létesítmény |
|||
11. cikk, (1) bekezdés, g) pont, i. |
11. cikk, (1) bekezdés, g) pont, ii. |
11. cikk, (1) bekezdés, g) pont, iii. |
Név (A 11. cikk, (1) bekezdés, g) pont, ii. esetén) |
Ártalmatlanítási művelet D-kód |
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3. táblázat
A TERVEZETT SZÁLLÍTÁS VAGY HASZNOSÍTÁS ELUTASÍTÁSÁNAK INDOKAI (12. cikk, (1) bekezdés, c) pont)
Hulladék azonosítója (kód) |
Mennyiség (kg/liter) |
Célország |
Az elutasítás indokai és a vonatkozó nemzeti törvények és jogszabályok részletei |
Létesítmény (a célországban) |
|
|
|
|
|
Név |
Hasznosítási művelet R-kód |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
4. táblázat
INFORMÁCIÓ AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOKNAK AZ ELŐZETES ENGEDÉLY KIADÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATAIRÓL (14. CIKK)
Illetékes hatóság |
Hasznosító létesítmény |
Hulladék azonosítója (Kód) |
Érvényesség időtartama |
Visszavonás (dátum) |
||||
Neve és száma |
Címe |
Hasznosítási művelet R-kód |
Alkalmazott technológiák |
|
-tól |
-ig |
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
5. táblázat
INFORMÁCIÓ AZ ILLEGÁLIS HULLADÉKSZÁLLÍTÁSOKRÓL (1) (24. cikk és 50. cikk (1) bekezdés)
Hulladék azonosítója (Kód) |
Mennyiség (Kg/liter) |
Célország (De) és Küldő ország (Di) |
Az illegalitás okának meghatározása (lehetőleg a megsértett cikkkre való hivatkozással) |
Az illegalitásért felelős (✓ jelölje meg a megfelelőt) |
Meghozott intézkedések és az esetleges szankciók |
||
Bejelentő |
Címzett |
Egyéb |
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6. táblázat
INFORMÁCIÓ A TAGÁLLAMOK ÁLTAL KIJELÖLT, A HULLADÉKSZÁLLÍTMÁNYOKNAK A KÖZÖSSÉG TERÜLETÉRE VALÓ BELÉPTETÉSÉT ÉS A KÖZÖSSÉG TERÜLETÉRŐL VALÓ KILÉPTETÉSÉT VÉGZŐ VÁMHIVATALOKRÓL (55. cikk)
Vámhivatal |
||
Hivatal |
Székhelye |
Ellenőrzött importáló/exportáló országok |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
(1) Információ azokról az esetekről, melyeket lezártak a jelentéstételi időszak alatt.
P6_TA(2005)0394
Vasúti teherszállítási szolgáltatásokra vonatkozó szerződéses minőségi követelmények ***I
Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a vasúti teherszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos szerződésekben lefektetett minőségi követelményeknek való meg nem feleléssel kapcsolatos kártérítésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0144 - C6-0004/2004 - 2004/0050(COD))
(Együttdöntési eljárás: első olvasat)
Az Európai Parlament,
— |
tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0144) (1), |
— |
tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint 71. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C6-0004/2004), |
— |
tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
— |
tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0171/2005), |
1. |
elutasítja a Bizottság javaslatát; |
2. |
felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát; |
3. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
(1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
P6_TA(2005)0395
Egész életen át tartó tanulás ***I
Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az egész életen át tartó tanulás terén egy integrált cselekvési program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2004)0474 - C6-0095/2004 - 2004/0153(COD))
(Együttdöntési eljárás: első olvasat)
Az Európai Parlament,
— |
tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0474) (1), |
— |
tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint a 149. cikkének (4) és 150. cikkének (4) bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0095/2004), |
— |
tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
— |
tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (1), |
— |
tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0267/2005), |
1. |
jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
2. |
rámutat arra, hogy a 2006 utánra vonatkozó bizottsági javaslatban szereplő előirányzatok a következő többéves pénzügyi tervről szóló döntéstől függenek; |
3. |
felhívja a Bizottságot, hogy amint a következő többéves pénzügyi terv elfogadásra kerül, nyújtson be javaslatot a program pénzügyi referenciaösszegének módosítására, ha szükséges; |
4. |
felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
5. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
(1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
P6_TC1-COD(2004)0153
Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2005. október 25-én került elfogadásra az egész életen át tartó tanulás terén egy integrált cselekvési program létrehozásáról szóló .../2005/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. cikke (4) bekezdésére és 150. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (2),
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),
mivel:
(1) |
A 382/1999/EK tanácsi határozat (4) létrehozta a Leonardo da Vinci közösségi szakképzési cselekvési program második szakaszát. |
(2) |
A 253/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) létrehozta az oktatás területén folytatott Socrates közösségi cselekvési program második szakaszát. |
(3) |
A 2318/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) létrehozott egy többéves (2004-2006) programot az információs és kommunikációs technológiáknak (ICT) az európai oktatási és képzési rendszerekbe történő hatékony integrálása érdekében (eLearning program). |
(4) |
A 791/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) létrehozott egy közösségi cselekvési programot az oktatás és képzés terén európai szinten tevékenykedő testületek támogatására, valamint az e téren végzett egyedi tevékenységek támogatására. |
(5) |
A 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (8) létrehozott egy egységes keretet az oklevelek és képesítések átláthatósága számára (Europass). |
(6) |
A 2317/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) létrehozta a felsőfokú oktatás minőségi színvonala emelésének és a kultúrák közötti megértés harmadik országokkal való együttműködés révén történő előmozdításának programját (Erasmus Mundus) (2004-2008). |
(7) |
Az Európai Unió oktatási rendszerei közötti nagy teljesítménybeli egyenlőtlenségek, amelyeket a 2003. évi PISA-jelentés is kimutat, aggodalomra adnak okot. |
(8) |
A 29 európai ország oktatási miniszterei által 1999. június 19-én aláírt bolognai nyilatkozat létrehozott egy kormányközi folyamatot azzal a céllal, hogy 2010-ig megteremtse „A felsőoktatás európai térségét”, amely közösségi szintű támogatást igényel. |
(9) |
Az Európai Tanács 2000. március 23-24-én Lisszabonban tartott rendkívüli ülése az Európai Unió stratégiai céljaként azt tűzte ki, hogy a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely több és jobb munkahellyel és nagyobb társadalmi kohézióval képes a fenntartható gazdasági növekedésre, és felkérte az Oktatási Tanácsot, hogy készítsen egy általános kritikát az oktatási rendszerek konkrét jövőbeni célkitűzéseiről, hangsúlyt helyezve a közös érdekeltségekre és prioritásokra, ugyanakkor tiszteletben tartva a nemzeti sokszínűséget. |
(10) |
Egy fejlett tudásalapú társadalom az alapja a nagyobb növekedésnek és foglalkoztatásnak. Az oktatás és képzés az Európai Unió prioritásait képezik a lisszaboni célkitűzések megvalósítása érdekében. |
11) |
2001. február 12-én a Tanács elfogadott egy jelentést az oktatási és képzési rendszerek konkrét jövőbeni célkitűzéseiről. Ezt követően 2002. június 14-én elfogadott egy részletes munkaprogramot e célkitűzések nyomon követésére, amely közösségi szintű támogatást igényel. |
(12) |
Az Európai Tanács 2001. június 15-16-i göteborgi ülésén megállapodott egy fenntartható fejlődési stratégiáról, és a foglalkoztatás, gazdasági reform és társadalmi kohézió lisszaboni folyamatát a környezetvédelmi dimenzióval egészítette ki. |
(13) |
Az Európai Tanács 2002. március 15-16-i barcelonai ülésén azt a célt tűzte ki, hogy az Európai Unió oktatási és képzési rendszereit 2010-re világszínvonalúvá tegye, és cselekvésre szólított fel az alapvető készségek elsajátítása terén, különösen legalább két idegen nyelv igen fiatal életkorban kezdődő tanítása révén. |
(14) |
A 2002. június 27-i„Az egész életen át tartó tanulás európai térségének megvalósítása” című bizottsági közlemény és tanácsi állásfoglalás (10) megerősíti, hogy az e területen folyó közösségi programok keretei között kifejlesztett cselekvéseknek és politikáknak fokozniuk kell az egész életen át tartó tanulást. |
(15) |
A fent említett bizottsági közleményről szóló állásfoglalásában (11) a Parlament üdvözölte az Európai Beruházási Bank (EBB) i2i kezdeményezését, amellyel kiterjesztette megbízatását tanulmányi kölcsönök nyújtására az oktatási lehetőségek javítása céljából, és felhívta a Bizottságot és a tagállamokat, hogy könnyítsék az egész életen át tartó tanulás céljából nyújtott EBB-kölcsönöket. |
(16) |
A szakmai oktatás és szakképzés terén történő fokozott európai együttműködés támogatásáról szóló, 2002. december 19-i tanácsi állásfoglalás (12) létrehozta a szakmai oktatásban és szakképzésben történő fokozott európai együttműködés folyamatát, amely közösségi szintű támogatást igényel. A 31 európai ország oktatási miniszterei által 2002. november 30-án elfogadott koppenhágai nyilatkozat e folyamatba bevonta a szociális partnereket és a tagjelölt országokat. |
(17) |
A szakismeretekre és mobilitásra vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény megjegyezte, hogy továbbra is európai szintű cselekvésre van szükség az oktatási és képzési oklevelek elismerésének fejlesztése terén. |
(18) |
A nyelvtanulást és nyelvi sokszínűséget támogató cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény meghatározta a 2004-2006 közötti időszakban európai szinten megvalósítani kívánt cselekvéseket, és nyomon követő cselekvést igényel. |
(19) |
A nyelvtanítás és -tanulás - beleértve a Közösség hivatalos, regionális és kisebbségi nyelveit -, valamint a nyelvi sokszínűség ösztönzésének a prioritások között kell szerepelnie az oktatás és képzés területének közösségi cselekvésein belül. Az ilyen cselekvések különös fontossággal bírnak a tagállamok határ menti régióiban, a más tagállam szomszédos határ menti régióiban beszélt hivatalos nyelveket tekintve. |
(20) |
A jelenlegi Socrates- és Leonardo da Vinci-programról szóló időközi értékelő jelentések és az oktatás és képzés terén tervezett jövőbeni közösségi cselekvésekről folytatott nyilvános konzultációk arra hívták fel a figyelmet, hogy erős és bizonyos tekintetben növekvő igény van a további, európai szintű együttműködésre és mobilitásra ezeken a területeken. Hangsúlyozták az oktatás és képzés terén a közösségi programok és a politikai fejlesztések közötti szorosabb kapcsolatok megteremtésének szükségességét, kifejezték azt az igényt, hogy a közösségi cselekvések szerkezete jobban feleljen meg az egész életen át tartó tanulás paradigmájának, valamint az ilyen cselekvések végrehajtásában egyszerűbb, fokozottan felhasználóbarát és rugalmasabb megközelítést szorgalmaztak. |
(21) |
Jelentős előnnyel járna az oktatás és képzés terén zajló, nemzetek közötti együttműködés és mobilitás közösségi támogatásának összevonása egy egységes programba, amely a különböző cselekvési területek között nagyobb összhangot tenne lehetővé, és az egész életen át tartó tanulás fejlesztéséhez nyújtott támogatáshoz nagyobb kapacitást, a közigazgatáshoz összehangoltabb, korszerűbb és hatékonyabb módokat kínálna. Ezenkívül egy egységes program szintén segítené az oktatás különböző szintjei közötti együttműködést. |
(22) |
Ezért egy integrált programot kell létrehozni azzal a céllal, hogy az egész életen át tartó tanulás révén hozzájáruljon az Európai Unió mint fenntartható gazdasági fejlődést mutató, több és jobb munkahellyel , nagyobb fokú társadalmi kohézióval rendelkező, és az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartására épülő kultúrával rendelkező, fejlett, tudásalapú társadalom fejlesztéséhez. |
(23) |
Tekintettel az iskolák, a felsőoktatás, a szakképzés és a felnőttoktatás sajátosságaira, és következésképpen a hozzájuk igazított célkitűzésekre, cselekvési formákra és szervezeti struktúrákra építendő közösségi cselekvés iránti igényre, helyénvaló az egyedi programok fenntartása az e négy ágazat mindegyikét célzó integrált program keretében, maximálisra növelve ugyanakkor a közöttük lévő koherenciát és közös tulajdonságokat. |
(24) |
A „Közös jövőnk építése: a kibővített Európai Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei a 2007-2013 közötti időszakban” című közleményében a Bizottság a közösségi oktatási és képzési programok új generációja számára egy sor olyan számszerűsített célkitűzést jelölt ki, amelyek a mobilitási és partnerségi cselekvések terén jelentős növekedést igényelnek. |
(25) |
Tekintettel a nemzetek közötti mobilitás személyekre és oktatási és képzési rendszerekre gyakorolt, bizonyítottan kedvező hatásaira, a mobilitás iránti, nem teljesített igény nagy arányára valamennyi ágazatban és a mobilitás fontosságára a lisszaboni cél összefüggésében, szükség van a nemzetek közötti mobilitásra jutó támogatás mennyiségének jelentős növelésére a négy ágazati programban. |
(26) |
Az Erasmus-diákoknak járó átlagos mobilitási juttatás 1993 óta havi 150 euró körüli összeg maradt. A valóságban ez azt jelenti, hogy értéke 25 %-kal csökkent, és ez egyre nagyobb akadály a kevésbé előnyös helyzetben levő tanulók programban való részvétele szempontjából. A külföldön tanuló diákok valós többletköltségeinek jobb fedezése érdekében a rendes diákmobilitási juttatást folyamatosan növelni kell a program élettartama alatt, a 2007-es havi 210 eurós összegről havi 300 euróra 2013-ra. |
(27) |
Több rendelkezést kell hozni azon középiskolai tanulók és felnőttképzésben részt vevők mobilitási igényeinek kielégítésére, akikre eddig nem terjedtek ki a közösségi programok, úgy, hogy új típusú mobilitási lépések kerülnek bevezetésre a Comenius- és a Grundtvig-alprogramokba. Teljesebb mértékben ki kell aknázni a szomszédos régiókban található iskolák közötti hosszú távú együttműködés fejlesztése céljából az egyes tanárok mobilitása által kínált lehetőségeket is. Az integrált program futamideje alatt a Comenius-alprogramnak megközelítőleg 10 000 középiskolai diák egyéni mobilitását kell célul kitűznie; ezenkívül körülbelül 10 000 tanárnak, a különösen a szomszédos régiókban található iskolák közötti egyéni mobilitásban való részvételét. |
(28) |
A kis- és középvállalkozások fontos szerepet játszanak az európai gazdaságban. Mindeddig azonban ezeknek a vállalkozásoknak korlátozott volt a részvétele a Leonardo-programban. Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az ilyen vállalkozások számára vonzóbbak legyenek a közösségi cselekvési programok, különösen úgy, hogy a szakmunkástanulók részére több mobilitási lehetőség álljon rendelkezésre. Az Erasmus keretében létezőkhöz hasonló, megfelelő lehetőségeket kell teremteni ezen mobilitás eredményeinek elismerése céljából. |
(29) |
Az Európán belüli mobilis munkaerők és változó munkahelyű személyek gyermekei előtt álló sajátos oktatási kihívásokra való tekintettel teljes mértékben ki kell használni a Comenius-program keretében a transznacionális tevékenységek szükségletei rendelkezésére álló lehetőségeket. |
(30) |
Az egész Európára kiterjedő fokozott mobilitásnak korántsem a minőség aláásásával, hanem ellenkezőleg, állandó, magasabb színvonallal kell együtt járnia. |
(31) |
Ha az Erasmus Mundus-program új elemként beépül az integrált programba, annak megfelelően fel kell emelni a teljes költségvetést. |
(32) |
Annak érdekében, hogy megfeleljen az e célkitűzések eléréséhez tervezett európai szintű tevékenységek támogatása iránti fokozott igénynek, támogatási eszközt biztosítson a nyelv és az ICT terén az ágazatközi tevékenység számára és erősítse a program eredményeinek terjesztését és kiaknázását, helyénvaló a négy ágazati program kiegészítése egy transzverzális programmal. |
(33) |
Annak érdekében, hogy megfeleljenek az európai integrációs folyamatra és annak fejlesztésére vonatkozó tudás és párbeszéd iránti igénynek, fontos a kiválóság ösztönzése az e téren folyó tanításban, kutatásban és kritikában az európai integrációs folyamat tanulmányozására szakosodó felsőoktatási intézmények, az oktatással és képzéssel foglalkozó európai szövetségek és a Jean Monnet-cselekvés támogatása által. |
(34) |
Megfelelő rugalmasságot kell biztosítani e határozat megfogalmazásában, hogy lehetővé tegye az integrált program cselekvéseinek szükséges kiigazításait a 2007-2013 közötti időszak változó igényeire reagálva, és elkerülje a Socrates és a Leonardo da Vinci előző szakaszainak helytelenül részletezett rendelkezéseit. |
(35) |
A Szerződés 3. cikkében előírtak szerint a Közösségnek valamennyi tevékenységében meg kell szüntetnie a férfiak és nők közötti egyenlőtlenségeket, és elő kell segítenie az egyenjogúságot. |
(36) |
A Szerződés 151. cikke alapján a Közösségnek a Szerződés más rendelkezései szerinti cselekvéseiben figyelembe kell vennie a kulturális szempontokat, különösen a kultúrák sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása céljából. Különös figyelmet kell szentelni a kultúra és más olyan területek, mint az oktatás közötti együttműködésnek. Ösztönözni kell az interkulturális párbeszédet is. |
(37) |
Szükség van az aktív állampolgárság, az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartásának támogatására és a kirekesztés minden formája ellen folytatott küzdelem fokozására, a rasszizmust és az idegengyűlöletet is beleértve. |
(38) |
Külön figyelmet kell szentelni az olyan csoportoknak, amelyek alulképviseltek az európai uniós oktatási és képzési rendszerekben. |
(39) |
Aktívan foglalkozni kell a fogyatékkal élők speciális tanulási szükségleteivel a program valamennyi részének gyakorlati megvalósítása során, többek között a fogyatékkal élő résztvevőkre háruló magasabb költségeket tükröző, magasabb összegű juttatások, illetve a jelbeszéd és Braille-írás elsajátítására és használatára adott támogatás révén . |
(40) |
Figyelembe kell venni a „Sporton keresztül történő nevelés európai évében” (2004) elérteket és az oktatási és sportintézmények között ezen év során előtérbe került együttműködésnek az oktatásra nézve lehetséges pozitív hatásait. |
(41) |
Az Európai Unióhoz való csatlakozásra tagjelölt országok és az EGT-ben már tagsággal rendelkező EFTA-országok a Közösség és ezen országok között aláírandó megállapodásoknak megfelelően részt vehetnek a közösségi programokban. |
(42) |
A 2003. június 19-20-án Szalonikiben ülésező Európai Tanács jóváhagyta a Nyugat-Balkánról szóló június 16-i tanácsi következtetéseket és annak „A szaloniki agenda a Nyugat-Balkánról: az európai integráció felé” című mellékletét, amely előírja, hogy a közösségi programokat meg kell nyitni a stabilizációs és társulási folyamat országai előtt, a Közösség és az említett országok között aláírandó keretmegállapodások alapján. |
(43) |
A Közösség és a Svájci Államszövetség kinyilvánította azon szándékát, hogy tárgyalásokat kezdjen megállapodások megkötése céljából a közös érdekű területeken, úgymint a közösségi oktatási, képzési és ifjúsági programok. |
(44) |
Az integrált programot a Bizottság és a tagállamok együttműködésében rendszeresen ellenőrizni és értékelni kell annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az újbóli kiigazításokat, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai tekintetében. Az értékelésnek egy független, pártatlan testületek által elvégzendő külső értékelést is tartalmaznia kell. |
(45) |
A Socrates-program végrehajtásáról szóló 2002. február 28-i európai parlamenti állásfoglalás (13) felhívta a figyelmet a program második szakaszában támogatást kérelmezők számára aránytalan terheket jelentő közigazgatási eljárásokra. |
(46) |
Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (14) és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletet (15), amelyek a Közösség pénzügyi érdekeit védik, alkalmazni kell, figyelembe véve az egyszerűség és a konzisztencia elveit a költségvetési eszközök kiválasztásában, az olyan esetek számának korlátozását, amikor a Bizottság fenntartja a közvetlen felelősséget azok végrehajtásáért és kezelésért, valamint a források összege és az azok felhasználásával járó közigazgatási teher között megkövetelt arányosságot. |
(47) |
A program sikeres megvalósítása érdekében elengedhetetlen a kérvényezési eljárás jelentős egyszerűsítése. Megfelelő jogi keret hiányában az igazgatási és könyvviteli ráfordításoknak megfelelő arányban kell állniuk a pénzügyi támogatás mértékével. |
(48) |
Megfelelő intézkedéseket kell hozni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, és meg kell tenni a megfelelő lépéseket az elvesztett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszatéríttetésére. |
(49) |
Mivel az európai együttműködésnek a minőségi oktatáshoz és képzéshez való hozzájárulására irányuló javasolt cselekvés célkitűzéseit a többoldalú partnerségek, a nemzetek közötti mobilitás és a Közösség egészére kiterjedő információcsere szükségessége miatt a tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani, és ezért - a szükséges cselekvések és intézkedések jellegéből kifolyólag - azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lép túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéken. |
(50) |
Ez a határozat a program teljes időtartamára egy pénzügyi keretet hoz létre, amely a költségvetési hatóság számára az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló 1999. május 6-i intézményközi megállapodás (16) 33. pontja értelmében az elsődleges hivatkozási pontot képezi. |
(51) |
Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (17) megfelelően kell elfogadni, |
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
I. fejezet
Az integrált program
1. cikk
Az integrált program létrehozása
(1) Ez a határozat integrált programot - a továbbiakban: az integrált program - hoz létre az egész életen át tartó tanulás terén végzett közösségi cselekvések számára.
(2) Az integrált program általános célkitűzése, hogy az egész életen át tartó tanulás révén hozzájáruljon a Közösség mint fenntartható gazdasági fejlődést mutató, több és jobb munkahellyel és nagyobb fokú társadalmi kohézióval rendelkező, fejlett, tudásalapú társadalom fejlesztéséhez, biztosítva mindeközben a környezet helyes védelmét a jövő generációk számára. Különösen elő kívánja segíteni a Közösségen belüli oktatási és képzési rendszerek közötti kölcsönös cserét, együttműködést és mobilitást, hogy e rendszerek világszínvonalúvá válhassanak.
(3) Az integrált program specifikus célkitűzései a következők:
a) |
hozzájárulni az egész életen át tartó minőségi tanulás fejlesztéséhez, valamint a tagállamok oktatási rendszereinek egymáshoz közelítéséhez a jobb minőség elérése érdekében, és támogatni az innovációt és egy európai dimenziót e terület rendszereiben és gyakorlataiban; |
b) |
kialakítani a vállalatok, a képzéseket nyújtó szervezetek, a felsőoktatási intézmények és a tudósok közötti kölcsönhatást a legjobb minőségű oktatás és képzés biztosítása érdekében; |
c) |
támogatni az egész életen át tartó tanulás európai térsége megvalósítását; |
d) |
segíteni a tagállamokon belül az egész életen át tartó tanuláshoz rendelkezésre álló lehetőségek minőségének, vonzerejének és hozzáférhetőségének javítását; |
e) |
megerősíteni az egész életen át tartó tanulás hozzájárulását az egyéni kiteljesedéshez, a társadalmi kohézióhoz, az aktív állampolgársághoz , az interkulturális párbeszédhez és a nemek egyenjogúságához, valamint a speciális szükségletekkel rendelkező személyek részvételét; |
f) |
segíteni a kreativitás, versenyképesség, foglalkoztathatóság, illetve a vállalkozói szellem növekedésének támogatását; |
g) |
tekintet nélkül a szociális és tanulmányi háttérre, hozzájárulni valamennyi korosztály fokozott részvételéhez az egész életen át tartó tanulásban; különös figyelmet fordítva a társadalom azon rétegeire, amelyek Európában alulreprezentáltak a képzés és oktatás területén; |
h) |
támogatni a nyelvtanulást és a nyelvi sokszínűséget; |
i) |
megerősíteni az egész életen át tartó tanulás szerepét az emberi jogok és a demokrácia megértésén és tiszteletben tartásán alapuló európai állampolgárság érzésének megteremtésében , valamint a tolerancia és a más népek és kultúrák iránti tisztelet ösztönzésében; |
j) |
támogatni az együttműködést a minőségbiztosítás terén az európai oktatás és képzés valamennyi ágazatában; |
k) |
kiaknázni az eredményeket, az innovatív termékeket és folyamatokat, és kicserélni a helyes gyakorlatokat az integrált program alá tartozó területeken az oktatás minőségének javítása érdekében a legjobb gyakorlat meghatározása által. |
(4) A mellékletben meghatározott közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően az integrált program támogatja és kiegészíti a tagállamok által végzett cselekvéseket.
(5) A 2. cikkben meghatározottak szerint az integrált program célkitűzéseit négy ágazati program, egy transzverzális program és a Jean Monnet-program - együttes nevük a továbbiakban: az egyedi programok - végrehajtásán keresztül valósítják meg.
(6) Ezt a határozatot a 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakban hajtják végre. Az előkészítő intézkedéseket azonban - beleértve a Bizottság határozatait a 9. cikknek megfelelően - e határozat hatálybalépésétől kezdve végre lehet hajtani.
(7) E határozatnak az integrált programra vonatkozó rendelkezései az egyedi programokra is irányadók, amelyekre különös rendelkezéseket is kell alkalmazni.
2. cikk
Egyedi programok
(1) Az ágazati programok a következők:
a) |
a Comenius-program, amely a középfokú oktatás végével bezárólag az iskolára felkészítő és az iskolai oktatásban részt vevők tanulási és tanítási igényeire, valamint az ilyen oktatást nyújtó intézményekre és szervezetekre irányul; |
b) |
az Erasmus-program, amely - a tanulmányok vagy a képesítés megszerzésének hosszától függetlenül, és a doktori tanulmányokat is beleértve - a hivatalos felsőoktatásban és a felnőtt szakoktatásban és -képzésben részt vevők tanulási és tanítási igényeire, valamint az ilyen oktatást és képzést nyújtó intézményekre és szervezetekre irányul; |
c) |
a Leonardo da Vinci-program, amely a szakoktatásban és -képzésben - beleértve a szakmai alap- és továbbképzést, a felnőtt magasabb szintű szakmai oktatáson és szakképzésen kívül - részt vevők tanulási és tanítási igényeire, valamint az ilyen oktatást és képzést nyújtó vagy támogató intézményekre és szervezetekre irányul; |
d) |
a Grundtvig-program, amely a felnőttoktatás bármely formájában részt vevők tanulási és tanítási igényeire, valamint az ilyen oktatást nyújtó vagy támogató intézményekre és szervezetekre irányul. |
(2) A transzverzális program a következő négy kulcstevékenységet foglalja magában:
a) |
szakpolitikai együttműködés az egész életen át tartó tanulás terén a Közösségen belül; |
b) |
a nyelvtanulás támogatása; |
c) |
ICT-alapú innovatív tartalom, szolgáltatások, pedagógia és gyakorlat fejlesztése az egész életen át tartó tanuláshoz; |
d) |
a program és a korábbi kapcsolódó programok által támogatott cselekvések eredményeinek terjesztése és kiaknázása, és a helyes gyakorlatok cseréje. |
(3) A Jean Monnet-program az európai integráció területén támogatja az intézményeket és tevékenységeket. A következő három kulcstevékenységből áll:
a) |
a Jean Monnet-cselekvés; |
b) |
az európai integrációval kapcsolatos témákra szakosodott intézményeknek nyújtott működési támogatás; |
c) |
egyéb, az oktatás és képzés területével foglalkozó európai intézményeknek és szövetségeknek nyújtott működési támogatás. |
(4) Az 1. cikkben meghatározott célkitűzések mellett az egyedi programok specifikus célkitűzései a következők:
a) |
a Comenius-program:
|
b) |
az Erasmus-program:
|
c) |
a Leonardo da Vinci-program:
|
d) |
a Grundtvig-program:
|
e) |
a transzverzális program:
|
f) |
a Jean Monnet-program:
|
3. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1. |
„iskolára felkészítő”: a kötelező alapfokú iskolai képzés megkezdése előtt végzett szervezett oktatási tevékenység; |
2. |
„tanuló”: egy iskolába tanulói minőségben beiratkozott személy; |
3. |
„iskola”: valamennyi általános (óvoda vagy más iskolára felkészítő, alapfokú vagy középfokú), szakmai és gyakorlati oktatást nyújtó intézménytípus, illetve - a nyelvtanulást támogató intézkedések esetében - szakiskolai képzést nyújtó nem iskolai intézmény; |
4. |
„tanár/oktatási személyzet”: feladataiknál fogva a tagállamok oktatási folyamataiban közvetlenül részt vevő személyek; |
5. |
„hallgató”: a tanulmányok bármely területén egy felsőoktatási intézménybe oklevél megszerzéséhez vezető felsőfokú tanulmányok - a doktori szinttel bezárólag - folytatása céljából beiratkozott személy; |
6. |
„felsőoktatási intézmény”:
|
7. |
„közös mesterképzés”: olyan mesterképzés a felsőoktatásban, amely:
|
8. |
„szakmai alapképzés”: a szakmai alapképzés bármely formája - beleértve a gyakorlati és szakmai tanítást, a szakiskolai és a szakmailag orientált oktatást -, amely hozzájárul egy, a megszerzés szerinti tagállam illetékes hatóságai által elismert szakmai képesítés eléréséhez; |
9. |
„szakmai továbbképzés”: egy személy által hivatása gyakorlása során a Közösségben teljesített bármely szakmai képzés; |
10. |
„felnőttoktatás”: felnőttek nem szakmai tanulásának bármely formája, amely lehet formális, nem formális vagy informális jellegű; |
11. |
„tanulmányi látogatás”: rövid idejű látogatás az egész életen át tartó tanulás egy adott aspektusának másik tagállamban történő tanulmányozása, helyes gyakorlatok cseréje vagy új módszertan vagy készség elsajátítása céljából; |
12. |
„mobilitás”: fizikai mozgás egy másik országba, tanulmányok folytatása, munkatapasztalat szerzése, más tanulási vagy tanítási tevékenység vagy kapcsolódó közigazgatási tevékenység céljából, az esetnek megfelelően a fogadó ország nyelvén tartott előkészítő vagy ismétlő tanfolyamokkal támogatva; |
13. |
„kihelyezés”: egy másik tagállamban egy vállalkozásnál vagy szervezetnél való tartózkodás, az esetnek megfelelően a fogadó ország nyelvén tartott előkészítő és ismétlő tanfolyamokkal támogatva, a Közösségen belüli munkaerőpiac követelményeihez való alkalmazkodás, egy bizonyos készség elsajátítása vagy az érintett ország gazdasági és társadalmi kultúrájának jobb megértése céljából; |
14. |
„egyoldalú”: egyetlen intézményt érintő; |
15. |
„kétoldalú”: két tagállam partnereit érintő; |
16. |
„többoldalú”: legalább három tagállam partnereit érintő. A Bizottság többoldalúnak tekintheti a három vagy több tagállam tagságával rendelkező szövetségeket vagy más testületeket; |
17. |
„partnerség”: különböző tagállamok intézményeinek vagy szervezeteinek egy csoportja közötti kétoldalú vagy többoldalú megállapodás az egész életen át tartó tanulás terén közös európai tevékenységek végrehajtása céljából; |
18. |
„hálózat”: az egész életen át tartó tanulás egy bizonyos területén, tudományágában vagy ágazatában tevékenykedő testületek hivatalos vagy nem hivatalos csoportosulása; |
19. |
„projekt”: szervezetek vagy intézmények hivatalos vagy nem hivatalos csoportosulása által közösen kifejlesztett együttműködési tevékenység; |
20. |
„projektkoordinátor”: a projektnek a Bizottsággal támogatási megállapodást aláíró többoldalú csoportosulás általi végrehajtásáért felelős szervezet vagy intézmény; |
21. |
„projektpartnerek”: a többoldalú csoportosulást alkotó szervezetek vagy intézmények a koordinátoron kívül; |
22. |
„vállalkozás”: minden vállalkozás az állami vagy magánszektorban, mérettől, jogi státustól és a működés gazdasági ágazatától függetlenül, valamint a gazdasági tevékenységek minden típusa, a szociális gazdaságot is beleértve; |
23. |
„szociális partnerek”: nemzeti szinten a munkáltatók és a munkavállalók szervezetei, a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban, illetve közösségi szinten a munkáltatók és a munkavállalók a közösségi szintű szociális párbeszédben részt vevő szervezetei; |
24. |
„tanulási szolgáltató”: minden, az integrált program összefüggésében vagy az egyedi programok keretei között egész életen át tartó tanulást biztosító intézmény vagy szervezet; |
25. |
„orientáció és tanácsadás”: a tanulók és az oktató személyzet oktatási és képzési programok vagy foglalkoztatási lehetőségek közötti választásának segítésére irányuló tevékenységek széles skálája, úgymint a tájékoztatás, értékelés, orientáció és tanácsadás; |
26. |
„az eredmények terjesztése és kiaknázása”: az annak biztosítására tervezett tevékenységek, hogy az integrált program és elődei eredményeit széles körben megfelelőképpen elismerjék, bemutassák és végrehajtsák; |
27. |
„egész életen át tartó tanulás”: az életút során elvégzett általános oktatás, szakmai oktatás, nem formális és informális oktatás összessége, amelyek személyi, polgári, társadalmi és/vagy foglalkoztatási szempontból a tudás, a szakismeretek és a képesítések gyarapodását eredményezik. Magában foglalja az orientációs és tanácsadási szolgáltatás biztosítását is. |
4. cikk
Hozzáférés az integrált programhoz
Az alábbiakban említettek, amelyek a tagállamok törvényhozásával összhangban működnek, kerülhetnek be az integrált programba:
a) |
tanulók, hallgatók, gyakornokok és felnőtt diákok; |
b) |
az egész életen át tartó tanulás bármely aspektusában érintett személyzet; |
c) |
a munkaerőpiacon jelen lévő személyek; |
d) |
tanulási szolgáltatók; |
e) |
az egész életen át tartó tanulás bármely aspektusához kapcsolódó rendszerekért és politikákért felelős személyek és testületek helyi, regionális, nemzeti és európai szinten; |
f) |
a vállalkozások, szociális partnerek és azok szervezetei minden szinten, beleértve a kereskedelmi és ipari szervezeteket és kamarákat; |
g) |
az egész életen át tartó tanulás bármely aspektusához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó testületek; |
h) |
az egész életen át tartó tanulás területén dolgozó szövetségek, beleértve a hallgatók, gyakornokok, tanulók, tanárok, szülők és felnőtt diákok szövetségeit is; |
i) |
az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek; |
j) |
nonprofit szervezetek, önkéntes testületek és nem kormányzati szervezetek („NGO-k”). |
5. cikk
Közösségi cselekvések
(1) Az integrált program a következő cselekvések támogatásából áll:
a) |
az egész életen át tartó tanulásban részt vevők mobilitása Európában, beleértve a mobilitás érdekében adott juttatásokon és a felsőoktatási intézmények felé irányuló mobilitás megszervezéséhez nyújtott juttatásokon keresztüli támogatást, a mobilitás támogatóit és azokat a gazdasági egységeket, amelyek küldenek és/vagy fogadnak személyeket (például a magas szintű mobilitáshoz szükséges projektek és rendelkezések szervezése és lebonyolítása) ; |
b) |
kétoldalú és többoldalú partnerségek; |
c) |
a nemzeti oktatási és képzési rendszerek fejlesztésére és minőségének javítására tervezett többoldalú projektek; |
d) |
egyoldalú és nemzeti projektek; |
e) |
többoldalú projektek és hálózatok; |
f) |
politikák és rendszerek megfigyelése és elemzése az egész életen át tartó tanulás területén, referenciaanyagok létrehozása, beleértve a felméréseket, statisztikát, elemzéseket és mutatókat, a képesítések és a korábbi tanulás átláthatóságának és elismerésének támogatására irányuló cselekvés, a minőségbiztosítás terén történő együttműködésre irányuló cselekvés, valamint kísérleti projektek támogatása a tanulók Európán belüli foglalkoztathatósága növelését célzó, újító megközelítések kialakítása érdekében ; |
g) |
működési támogatás az integrált program alá tartozó területeken tevékenykedő szervezetek egyes működési és igazgatási költségeihez; |
h) |
más kezdeményezések az integrált program célkitűzéseivel összhangban („kísérő intézkedések”). |
(2) Közösségi támogatás biztosítható az ebben a cikkben meghatározott cselekvések bármelyikének előkészítő és ismétlő látogatásaihoz is.
(3) A Bizottság olyan szemináriumokat, kollokviumokat vagy üléseket szervezhet, amelyek valószínűleg elősegítik az integrált program végrehajtását, és megfelelő tájékoztatási, publikációs, terjesztési és a programhoz való csatlakozást elősegítő cselekvéseket, valamint programellenőrzést és -értékelést vállalhat.
(4) Az ebben a cikkben említett cselekvések végrehajthatók ajánlatkérés, ajánlati felhívás révén, illetve közvetlenül a Bizottság által.
6. cikk
A Bizottság és a tagállamok feladatai
(1) A Bizottság biztosítja az integrált program által előírt közösségi cselekvések végrehajtását.
(2) A tagállamok
a) |
a nemzeti gyakorlatnak megfelelően az egész életen át tartó tanulás minden aspektusával foglalkozó érintett felek bevonásával megteszik az integrált program tényleges és hatékony tagállami szintű működésének biztosításához szükséges lépéseket; |
b) |
megfelelő struktúrát hoznak létre vagy jelölnek ki és ellenőriznek az integrált program cselekvései tagállami szintű végrehajtásának összehangolt irányítására (nemzeti hivatalok), a költségvetési igazgatást is beleértve, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikkének megfelelően, összhangban a következő kritériumokkal:
|
c) |
felelősséget vállalnak a projektek támogatására a nemzeti hivatalokhoz átutalt hitelek a fenti b) pontban említett nemzeti hivatalok általi helyes kezeléséért, és különösen az átláthatóság, az egyenlő elbánás és a más közösségi alapok forrásaiból származó kettős finanszírozás elkerülése elvének, valamint a projektek felügyeletére és a kedvezményezettek által visszatérítendő összegek beszedésére vonatkozó kötelezettségnek a nemzeti hivatalok általi tiszteletben tartásáért; |
d) |
megteszik a szükséges lépéseket a fenti b) pontban említett nemzeti hivatalok megfelelő könyvvizsgálatának és pénzügyi áttekintésének biztosítására, és különösen a következőket:
|
e) |
a fenti b) pont szerint létrehozott vagy kijelölt nemzeti struktúrának tulajdonítható szabálytalanság, gondatlanság vagy csalás esetén, és amennyiben ez olyan, a Bizottság részéről felmerülő követelésekhez vezet a nemzeti hivatal felé, amelyet nem térítenek meg teljesen, felelősséget vállalnak a be nem szedett összegekért; |
f) |
a Bizottság kérésére kijelölik azokat a tanulási szolgáltatókat vagy a tanulási szolgáltatók azon típusait, amelyeket az integrált programban való részvételre saját területükön jogosultnak tekintenek; |
g) |
elfogadják az integrált program helyes működését gátló jogi és közigazgatási akadályok megszüntetéséhez szükséges valamennyi megfelelő intézkedést; |
h) |
a leginkább alkalmas médiumokon keresztül teszik közzé a programokat érintő információkat annak érdekében, hogy azok könnyebben hozzáférhetőek legyenek a megcélzott csoportok számára; |
i) |
lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy a más közösségi programokkal és pénzügyi eszközökkel, illetve a szóban forgó tagállamban működő más vonatkozó programokkal való együttműködés tagállami szinten megvalósuljon. |
(3) A tagállamokkal együttműködve a Bizottság biztosítja a következőket:
a) |
az oktatás, képzés és az egész életen át tartó tanulás terén végrehajtott korábbi programok összefüggésében végzett cselekvések és az integrált program keretében végrehajtandó cselekvések közötti átmenet; |
b) |
a Közösségek pénzügyi érdekeinek megfelelő védelme, különösen hatékony, arányos és visszatartó erejű intézkedések, igazgatási ellenőrzések és büntetések bevezetése révén; |
c) |
megfelelő tájékoztatás, nyilvánosság és nyomon követés az integrált program szerint támogatott cselekvések tekintetében. |
7. cikk
Harmadik országok részvétele
(1) Az integrált program nyitva áll a következők részvétele előtt:
a) |
az EGT-ben tagsággal rendelkező EFTA-országok, az EFTA-megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően; |
b) |
Törökország és az előcsatlakozási stratégia előnyeiben részesülő közép- és kelet-európai országok, az ezen országoknak a közösségi programokban való részvételére a vonatkozó keretmegállapodásban és társulási tanácsi határozatokban megállapított általános elveknek és általános feltételeknek megfelelően; |
c) |
a Nyugat-Balkán országai, az ezen országokkal a közösségi programokban való részvételükről szóló keretmegállapodások létrehozása után meghatározandó rendelkezéseknek megfelelően; |
d) |
a Svájci Államszövetség, az ezzel az országgal kötendő kétoldalú megállapodás alapján. |
(2) A 2. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett Jean Monnet-program 1. kulcstevékenysége bármely más harmadik ország felsőoktatási intézményei előtt szintén nyitva áll.
(3) Az integrált programban részt vevő harmadik országok eleget tesznek az ebben a határozatban a tagállamokra vonatkozóan meghatározott valamennyi kötelességnek és valamennyi feladatnak.
8. cikk
Nemzetközi együttműködés
Az integrált program szerint és a 9. cikknek megfelelően, a Bizottság együttműködhet harmadik országokkal és az illetékes nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD) és az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetével (UNESCO).
II. fejezet
Az integrált program végrehajtása
9. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) Az integrált program végrehajtásához szükséges intézkedéseket a következő ügyekkel kapcsolatban a Bizottság fogadja el, a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően:
a) |
az éves munkaterv; |
b) |
az éves költségvetés és a források elosztása az egyedi programok között; |
c) |
az integrált programon belüli belső konzisztencia biztosításához szükséges szabályozás; |
d) |
az integrált program ellenőrzéséhez és értékeléséhez, valamint az eredmények terjesztéséhez és átadásához szükséges szabályozás. |
(2) Az e cikk (1) bekezdésében meghatározottak kivételével az I. címben szereplő valamennyi ügy végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.
10. cikk
A bizottság
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság - a továbbiakban: a bizottság - segíti.
(2) Amennyiben hivatkozás történik erre a bekezdésre, az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.
Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időszakot két hónapban határozzák meg.
(3) Amennyiben hivatkozás történik erre a bekezdésre, az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.
(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
(5) A tagállamok nem képviseltethetik magukat a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett nemzeti hivataloknál alkalmazott vagy azokért operatív felelősséget viselő személyek által.
11. cikk
Szociális partnerek
(1) Bármely olyan esetben, amikor a bizottsággal e határozat alkalmazását érintő ügyről folytatnak konzultációt az oktatással és képzéssel kapcsolatban, a szociális partnereknek a Bizottság által az európai szociális partnerek javaslatai alapján kinevezett képviselői megfigyelői minőségben részt vehetnek a bizottság munkájában. Az ilyen megfigyelők száma megegyezik a tagállamok képviselőinek számával.
(2) Az ilyen megfigyelőknek jogukban áll azt kérni, hogy álláspontjukat vegyék fel a bizottság üléséről készült jegyzőkönyvbe.
12. cikk
Horizontális kérdések
Az integrált program végrehajtása során figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy a program teljes mértékben hozzájáruljon a Közösség horizontális politikáinak előmozdításához, különösen a következők által:
a) |
az Európán belüli kulturális és nyelvi sokszínűség és multikulturalitás, valamint az előítéletek , a raszszizmus és az idegengyűlölet elleni harc fontossága felismerésének ösztönzése; |
b) |
a speciális szükségletekkel rendelkező tanulókról való gondoskodás, különösen az általános oktatásba és képzésbe való integrációjuk előmozdításának segítésével; |
c) |
a fenntartható gazdasági fejlődéshez való hozzájárulás fontossága felismerésének ösztönzése; |
d) |
a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és hozzájárulás a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés minden formája elleni harchoz. |
13. cikk
Együttes cselekvések
A tudás Európájának felépítési folyamata részeként az integrált program keretében támogatott cselekvések a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárásoknak megfelelően végrehajthatók a kapcsolódó közösségi programokkal és cselekvésekkel együttesen, különösen a kultúra, a média, az ifjúság, a kutatás és fejlesztés, a foglalkoztatás, a vállalkozás, a környezetvédelem és az információs és kommunikációs technológiák területén.
14. cikk
Konzisztencia és komplementaritás
(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben biztosítja az átfogó konzisztenciát és komplementaritást a többi vonatkozó közösségi politikával, eszközzel és cselekvéssel, különösen az Európai Szociális Alappal, a közösségi keretprogram humán erőforrásra és mobilitásra irányuló cselekvéseivel a kutatásban és fejlesztésben, valamint a Közösség statisztikai programjával. A Bizottság hatékony összeköttetést biztosít az integrált program és a közösségi előcsatlakozási eszközök keretében az oktatás és képzés területén vállalt programok és cselekvések, a harmadik országokkal folytatott más együttműködés és az illetékes nemzetközi szervezetek között.
(2) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egész életen át tartó tanulás terén hozott vonatkozó közösségi kezdeményezésekről, a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködést is beleértve.
(3) Az integrált program szerinti cselekvések végrehajtásakor a Bizottság és a tagállamok tekintettel vannak a Tanács által elfogadott foglalkoztatási iránymutatásokban meghatározott prioritásokra mint az összehangolt foglalkoztatási stratégia részére.
(4) Partnerségben az európai szociális partnerekkel, a Bizottság törekszik az integrált program és a közösségi szintű - az ágazati szinteket is beleértve - szociális párbeszéd közötti megfelelő koordináció kifejlesztésére.
(5) Az integrált program végrehajtásában a Bizottság megfelelő esetben biztosítja az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) segítségnyújtását az annak hatáskörével kapcsolatos területeken és a 337/75/EGK tanácsi rendeletben (18) meghatározott szabályozásnak megfelelően. Megfelelő esetben a Bizottság az Európai Képzési Alapítvány támogatását is biztosíthatja annak mandátumán belül és az 1990. május 7-i 1360/90/EGK tanácsi rendeletben (19) meghatározott szabályozásnak megfelelően.
(6) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a Szakképzési Tanácsadó Bizottságot a Leonardo da Vinci-program szerint történt releváns előrehaladásról.
III. fejezet
Pénzügyi rendelkezések - Értékelés
15. cikk
Finanszírozás
(1) A 2007. január 1-jétől számított 7 éves időszakra ennek a határozatnak a megvalósításához szükséges indikatív pénzügyi keret 14 377 millió euró. Ezen a kereten belül a Comenius-, Erasmus-, Leonardo da Vinci- és Grundtvig-programra lekötendő összeg nem lehet kevesebb a melléklet B rész 9. pontjában meghatározottnál. Az említett összegeket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárásoknak megfelelően módosíthatja.
(2) Az integrált program költségvetésének legfeljebb 1 %-a a 7. cikk rendelkezései alapján az integrált programban részt nem vevő harmadik országokból származó partnereknek az integrált program alapján szervezett partnerségben, projekt- és hálózati cselekvésekben való részvétele támogatására használható fel.
(3) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi terv keretein belül.
16. cikk
Monitoring és értékelés
(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen ellenőrzi az integrált programot. Ez a monitoring magában foglalja a 4. cikkben említett jelentéseket és az egyedi tevékenységeket.
(2) A Bizottság intézkedik az integrált program rendszeres, független külső értékeléséről.
(3) A tagállamok 2010. június 30-ig, illetve 2015. június 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az integrált program végrehajtásáról, illetve hatásáról.
(4) A Bizottság az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére benyújtja a következőket:
a) |
2011. március 31-ig egy időközi értékelő jelentést az elért eredményekről és az integrált program végrehajtásának minőségi és mennyiségi aspektusairól; |
b) |
2011. december 31-ig egy közleményt az integrált program folytatásáról; |
c) |
2016. március 31-ig egy utólagos értékelő jelentést. |
II. CÍM
AZ EGYEDI PROGRAMOK
I. fejezet
A Comenius-program
17. cikk
Hozzáférés a Comenius-programhoz
Az integrált program keretein belül a Comenius-program a következőket célozza meg:
a) |
az iskolára felkészítő és az iskolai oktatásban részt vevő tanulók a középfokú oktatás végéig; |
b) |
a tagállamok által meghatározott iskolák; |
c) |
az említett iskolák tanári, támogató és igazgatási személyzete; |
d) |
az iskolai oktatásban érintettek szövetségei és képviselői; |
e) |
helyi, regionális és nemzeti szinten az oktatás és képzés szervezéséért és nyújtásáért felelős állami és magánszervezetek; |
f) |
az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek; |
g) |
felsőoktatási intézmények. |
18. cikk
Operatív célkitűzések
Az integrált program tekintetében az 1. és 2. cikkben meghatározott célkitűzéseken kívül a Comenius-program operatív célkitűzései a következők:
a) |
a tagállamok oktatási rendszerei magasabb minőségi szint irányába való konvergenciájának előmozdítása, különösen a bevált gyakorlatok kölcsönös cseréje és terjesztése révén; |
b) |
a különböző tagállamok tanulóit és oktatási személyzetét érintő cserék mennyiségének növelése és minőségének javítása; |
c) |
a különböző tagállamok iskolái közötti partnerségek számának növelése és minőségének javítása olyan mértékben, hogy a program időtartama alatt legalább minden tizenötödik tanuló részt vegyen közös oktatási tevékenységben; |
d) |
az idegen nyelvek, azaz egy második vagy egy további idegen nyelv tanulásának ösztönzése; |
e) |
a tanárképzés minőségének és európai dimenziójának megerősítése; |
f) |
a pedagógiai megközelítések és az iskolavezetés fejlesztése. |
19. cikk
Cselekvések
(1) A Comenius-program a következő cselekvéseket támogathatja:
a) |
az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás megszervezésének biztosításában vagy támogatásában el kell fogadni a szükséges előkészítő intézkedéseket, és ügyelni kell annak biztosítására, hogy megfelelő felügyelet és támogatás álljon a mobilitásban érintett fiatalok rendelkezésére. Az ilyen mobilitás magában foglalhatja a következőket:
|
b) |
az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett partnerségek fejlesztése
|
c) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú együttműködési projektek. Ezek a következőkre irányuló projekteket tartalmazhatnak:
|
d) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett hálózatok. Ezek a következőkre irányuló hálózatokat tartalmazhatnak:
|
e) |
a Comenius-program célkitűzéseinek megvalósítására irányuló más kezdeményezések az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említettek szerint („Kísérő intézkedések”). |
(2) Az (1) bekezdésben említett cselekvések operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően döntenek.
20. cikk
Költségvetés
A Comenius-programra rendelkezésre álló költségvetés legalább 85 %-át a 19. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett mobilitásra és a 19. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott Comenius-partnerségekre kell fordítani.
21. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) A Comenius-programnak a következő ügyekkel kapcsolatos végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el:
a) |
az éves munkaterv; |
b) |
az éves költségvetés és a források elosztása a Comenius-program különféle cselekvései között; |
c) |
általános iránymutatás a Comenius-program végrehajtásához, kiválasztási kritériumok és eljárások; |
d) |
a források elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „nemzeti hivatali eljáráson” keresztül irányítandó cselekvésekhez; |
e) |
a program ellenőrzéséhez és értékeléséhez, valamint az eredmények terjesztéséhez és átadásához szükséges intézkedések. |
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottak kivételével a Comenius-program végrehajtásához szükséges bármely ügyre vonatkozó intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.
II. fejezet
Az Erasmus-program
22. cikk
Hozzáférés az Erasmus-programhoz
Az integrált program keretein belül az Erasmus-program a következőket célozza meg:
a) |
a felsőoktatás és magasabb szintű szakmai oktatás és képzés valamennyi formájában részt vevő hallgatók és gyakornokok (ISCED 5. és 6. szint); |
b) |
a tagállamok által meghatározott felsőoktatási intézmények; |
c) |
az említett intézmények tanári és igazgatási személyzete; |
d) |
a felsőoktatásban érintettek szövetségei és képviselői, a megfelelő hallgatói, egyetemi és tanári/oktatói szövetségeket is beleértve; |
e) |
vállalkozások, szociális partnerek és a hivatás más képviselői; |
f) |
helyi és regionális szinten az oktatás és képzés szervezéséért és nyújtásáért felelős állami és magánszervezetek; |
g) |
az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek. |
23. cikk
Operatív célkitűzések
Az integrált program tekintetében az 1. és 2. cikkben meghatározott célkitűzéseken kívül az Erasmus-program operatív célkitűzései a következők:
a) |
a hallgatók és a tanári személyzet egész Európára kiterjedő mobilitásának mennyiségi növelése és minőségi javítása, hozzájárulva ahhoz, hogy 2011-re az Erasmus és az azt megelőző programok keretében a hallgatók mobilitásában legalább 3 millió fő vegyen részt; |
b) |
az európai felsőoktatási intézmények közötti többoldalú együttműködés mennyiségi növelése és minőségi javítása; |
c) |
az európai felsőoktatásban és a magasabb szintű szakmai oktatásban szerzett képesítések közötti konvergencia fokozása; |
d) |
a felsőoktatási intézmények és a vállalkozások közötti együttműködés elősegítése. |
24. cikk
Cselekvések
(1) Az Erasmus-program a következő cselekvéseket támogathatja:
a) |
az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás magában foglalhatja a következőket:
|
Támogatást lehet adni továbbá a hazai és a fogadó felsőoktatási intézményeknek, illetve vállalkozásoknak a minőségbiztosításra irányuló cselekvéseikre a mobilitási intézkedések minden szakaszában, beleérve a nyelvi előkészítő és ismétlő tanfolyamokat is.
b) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett közös projektek, amelyek többek között a specifikus és az operatív célkitűzésekben említett területeken folytatott innovációra és kísérletezésre összpontosítanak; |
c) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, egy tudományágat vagy egy több tudományt átfogó területet képviselő hálózatok („Erasmus tematikus hálózatok”) felsőoktatási intézményekből álló konzorciumok üzemeltetésében, amelyek új tanulási fogalmak és kompetenciák kidolgozására irányulnak. Az ilyen hálózatok más állami szervek vagy vállalkozások, illetve szövetségek képviselőit is magukban foglalhatják; |
d) |
az Erasmus-program célkitűzéseinek támogatására irányuló más kezdeményezések az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említettek szerint („Kísérő intézkedések”). |
(2) A mobilitásban az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja szerint részt vevő hallgatók („Erasmus-hallgatók”) a következők:
a) |
a felsőoktatási intézmények azon hallgatói, akik legalább első tanulmányi évük teljesítését követően egy tanulmányi időszakot másik tagállamban teljesítenek az Erasmus-program mobilitási cselekvése keretében, függetlenül attól, hogy ehhez az említett programtól pénzügyi támogatást kapnak-e. Az ilyen időszakokat a küldő és a fogadó intézmény közötti intézményközi megállapodások szerint teljes egészében elismerik. A fogadó intézmény az ilyen hallgatókra nem szab ki képzési díjat; |
b) |
az alapdiplomájuk megszerzésének helyétől eltérő országban közös mesterképzési programokra beiratkozott hallgatók; |
c) |
felsőoktatási intézmények vállalatoknál, közhivatalokban vagy képzési központokban történő kihelyezéseken részt vevő hallgatói. |
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott cselekvések operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint döntenek.
25. cikk
Költségvetés
Az Erasmus-programra rendelkezésre álló költségvetés legalább 85 %-át a 24. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett mobilitás támogatására kell fordítani.
26. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) Az Erasmus-programnak a következő ügyekkel kapcsolatos végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el:
a) |
az éves munkaterv; |
b) |
az éves költségvetés és a források elosztása az Erasmus-program különféle cselekvései között; |
c) |
általános iránymutatás az Erasmus-program végrehajtásához, kiválasztási kritériumok és eljárások; |
d) |
a források elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „nemzeti hivatali eljáráson” keresztül irányítandó cselekvésekhez; |
e) |
a program ellenőrzéséhez és értékeléséhez, valamint az eredmények terjesztéséhez és átadásához szükséges intézkedések. |
(2) Az e cikk (1) bekezdésében meghatározottak kivételével az Erasmus-program végrehajtásához szükséges bármely ügyre vonatkozó intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.
III. fejezet
A Leonardo da Vinci-program
27. cikk
Hozzáférés a Leonardo da Vinci-programhoz
Az integrált program keretén belül a Leonardo da Vinci-program a következőket célozza meg:
a) |
a szakmai oktatás és képzés bármely formájában tanuló fiatalok a középfokú oktatás végéig (az ISCED szerinti 3. szintig); |
b) |
a szakmai továbbképzésben és oktatásban részt vevő tanulók (ISCED 4. szint); |
c) |
a munkaerőpiacon jelen lévő személyek; |
d) |
tanulási szolgáltatók a Leonardo da Vinci-program alá tartozó területeken; |
e) |
az említett tanulási szolgáltatók tanári és közigazgatási személyzete; |
f) |
a szakmai oktatás és képzés területén érintett szövetségek, beleértve a gyakornokok, szülők és tanárok szövetségeit is; |
g) |
a vállalkozások, szociális partnerek és azok szervezetei minden szinten, beleértve a kereskedelmi és ipari szervezeteket és kamarákat; |
h) |
az egész életen át tartó tanulás bármely aspektusához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó testületek; |
i) |
az egész életen át tartó tanulás bármely aspektusához kapcsolódó rendszerekért és politikákért felelős személyek és testületek helyi, regionális és nemzeti szinten; |
j) |
az egész életen át tartó tanulás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek; |
k) |
nonprofit szervezetek, önkéntes testületek, NGO-k. |
28. cikk
Operatív célkitűzések
Az integrált program tekintetében az 1. és 2. cikkben meghatározott célkitűzéseken kívül a Leonardo da Vinci-program operatív célkitűzései a következők:
a) |
a szakmai alapoktatásban (például a kombinált szakmai alapoktatás, beleértve a 3. cikk (8) bekezdése szerinti képzést is) és továbbképzésben részt vevő személyek mobilitásának növelése és a mobilitás minőségének javítása egész Európában, azzal a céllal, hogy a vállalati kihelyezések száma az integrált program végére elérje legalább az évi 150 000-t. Minden egyes tagállamban szavatolni kell a gyakornokok egyéni részvételét a mobilitási programokban; |
b) |
a tanulási szolgáltatók, vállalkozások, szociális partnerek és más érintett szervek közötti együttműködés fokozása és minőségének javítása Európa szerte; |
c) |
az innovatív gyakorlatok kifejlesztésének ösztönzése az alap- és továbbképzés terén, valamint azok átadása, az egyik résztvevő országból a többibe is; |
d) |
az oklevelek és képesítések átláthatóságának és elismerésének javítása, beleértve a nem formális és informális tanulással szerzett képesítéseket is; |
e) |
intézkedések elősegítése a munkaszerződéssel rendelkező, alternatív szakmai alapképzésben részt vevő fiatalok kihelyezési lehetőségeinek minőségi és mennyiségi szempontból való javítása érdekében. |
29. cikk
Cselekvések
(1) A Leonardo da Vinci-program a következő cselekvéseket támogathatja:
a) |
az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás megszervezésében vagy szervezésének támogatásában el kell fogadni a megfelelő előkészítő rendelkezéseket, és ügyelni kell a mobilitásban részt vevő személyek megfelelő felügyeletének és támogatásának biztosítására. Az ilyen mobilitás magában foglalhatja a következőket:
|
b) |
az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett partnerségek, a résztvevő szervezetek kölcsönös érdeklődésére számot tartó témákban; |
c) |
az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett többoldalú projektek, különösen a képzési rendszerek fejlesztésére irányulók a különböző kontextusokban kifejlesztett innovatív termékeknek és eljárásoknak a nemzeti igényekhez nyelvi, kulturális és jogi szempontból történő hozzáigazítását érintő innováció átadásán keresztül; |
d) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek az innováció és a helyes gyakorlat fejlesztése és átadása révén a képzési rendszerek javítására irányulnak; |
e) |
szakértők és szervezetek az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett tematikus hálózatai, amelyek munkája a szakmai oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó sajátos kérdésekre irányul; |
f) |
a Leonardo da Vinci-program célkitűzéseinek támogatására irányuló más kezdeményezések az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említettek szerint („Kísérő intézkedések”). |
(2) Az ilyen cselekvések operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint határoznak.
30. cikk
Költségvetés
A Leonardo da Vinci-programra rendelkezésre álló költségvetés legalább 75 %-át a 29. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett mobilitás és partnerségek támogatására kell fordítani.
31. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) A Leonardo da Vinci-programnak a következő ügyekkel kapcsolatos végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el.
a) |
az éves munkaterv; |
b) |
az éves költségvetés és a források elosztása a Leonardo da Vinci-program különféle cselekvései között; |
c) |
általános iránymutatás a Leonardo da Vinci-program végrehajtásához, kiválasztási kritériumok és eljárások; |
d) |
a források elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „nemzeti hivatali eljáráson” keresztül irányítandó cselekvésekhez; |
e) |
a program ellenőrzéséhez és értékeléséhez, valamint az eredmények terjesztéséhez és átadásához szükséges intézkedések. |
(2) Az e cikk (1) bekezdésében meghatározottak kivételével a Leonardo da Vinci-program végrehajtásához szükséges bármely ügyre vonatkozó intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.
IV. fejezet
A Grundtvig-program
32. cikk
Hozzáférés a Grundtvig-programhoz
Az integrált program keretén belül a Grundtvig-program a következőket célozza meg:
a) |
a felnőttoktatásban tanulók; |
b) |
tanulási szolgáltatók a felnőttoktatásban; |
c) |
az említett tanulási szolgáltatók, illetve a felnőttoktatásban érintett más szervezetek tanári és igazgatási személyzete; |
d) |
a felnőttoktatási személyzet alap- vagy továbbképzésében érintett létesítmények; |
e) |
a felnőttoktatásban érintettek szövetségei és képviselői, beleértve a tanulók és a tanárok szövetségeit is; |
f) |
a felnőttoktatás bármely aspektusához kapcsolódó orientációs, tanácsadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó testületek; |
g) |
a felnőttoktatás bármely aspektusához kapcsolódó rendszerekért és politikákért felelős személyek és testületek helyi, regionális és nemzeti szinten; |
h) |
a felnőttoktatás kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek; |
i) |
vállalkozások; |
j) |
nonprofit szervezetek, önkéntes testületek, NGO-k; |
k) |
felsőoktatási intézmények. |
33. cikk
Operatív célkitűzések
Az integrált program tekintetében az 1. és 2. cikkben meghatározott célkitűzéseken kívül a Grundtvig-program operatív célkitűzései a következők:
a) |
a felnőttoktatásban érintett személyek mobilitása mértékének fokozása és minőségének javítása Európaszerte, azzal a céllal, hogy 2013-ra évente legalább 25 000 ilyen személy mobilitását támogassák; |
b) |
a felnőttoktatásban részt vevő szervezetek közötti együttműködés fokozása és minőségének javítása Európa-szerte; |
c) |
innovatív gyakorlatok kifejlesztésének ösztönzése a felnőttoktatásban, a szaktudás felmérése és a korábban megszerzett szakmai tapasztalatok elismerése, valamint azok átadása, az egyik résztvevő országból más országokba; |
d) |
alternatív és hozzáférhető lehetőségek biztosítása a felnőttoktatásban való részvételre a sérülékeny társadalmi csoportokból származó és a társadalom perifériáján élő személyek számára, különösen az idősek és az oktatást az alapképesítés megszerzése nélkül elhagyók vagy írástudatlanok számára a szakképesítés megszerzésében való esélyegyenlőség biztosítása érdekében ; |
e) |
a pedagógiai megközelítések és a felnőttoktatási szervezetek irányításának javítása. |
34. cikk
Cselekvések
(1) A Grundtvig-program a következő cselekvéseket támogathatja:
a) |
az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek mobilitása. Az ilyen mobilitás megszervezésében vagy szervezésének támogatásában el kell fogadni a megfelelő előkészítő rendelkezéseket, és ügyelni kell a mobilitásban részt vevő személyek megfelelő felügyeletének és támogatásának biztosítására. Az ilyen mobilitás magában foglalhat látogatásokat, kihelyezéseket, asszisztensi munkát és cseréket a formális és nem formális felnőttoktatás résztvevői számára, a felnőttoktatási személyzet képzését és szakmai fejlesztését is beleértve; |
b) |
az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett partnerségek, azaz „Grundtvig tanulási partnerségek”, a résztvevő szervezetek kölcsönös érdeklődésére számot tartó témákban; |
c) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek az innováció és a helyes gyakorlat fejlesztése és átadása révén a felnőttoktatási rendszerek javítására irányulnak; |
d) |
szakértők és szervezetek az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett tematikus hálózatai - „Grundtvig-hálózatok” -, amelyek munkája különösen a következőkre irányul:
|
e) |
a Grundtvig-program célkitűzéseinek támogatására irányuló más kezdeményezések az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említettek szerint („Kísérő intézkedések”). |
(2) Az ilyen cselekvések operatív részleteiről a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint határoznak.
35. cikk
Költségvetés
A Grundtvig-programra rendelkezésre álló költségvetés legalább 60 %-át a 34. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett mobilitás és partnerségek támogatására kell fordítani.
36. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) A következő ügyekre vonatkozó, a Grundtvig-program végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el:
a) |
az éves munkaterv; |
b) |
az éves költségvetés és a források elosztása a Grundtvig-program különféle cselekvései között; |
c) |
általános iránymutatás a Grundtvig-program végrehajtásához, kiválasztási kritériumok és eljárások; |
d) |
a források elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „nemzeti hivatali eljáráson” keresztül irányítandó cselekvésekhez; |
e) |
a program ellenőrzéséhez és értékeléséhez, valamint az eredmények terjesztéséhez és átadásához szükséges intézkedések. |
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottak kivételével a Grundtvig-program végrehajtásához szükséges bármely ügyre vonatkozó intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.
V. fejezet
A transzverzális program
37. cikk
Operatív célkitűzések
Az integrált program tekintetében az 1. és 2. cikkben meghatározott célkitűzéseken kívül a transzverzális program operatív célkitűzései a következők:
a) |
az európai szintű politikafejlesztés támogatása az egész életen át tartó tanulás terén, nevezetesen a liszszaboni, bolognai és koppenhágai folyamat és azok utódai összefüggésében; |
b) |
az egész életen át tartó tanulás politikájának fejlesztése alátámasztására adekvát mennyiségű összehasonlítható adat, statisztika és elemzés biztosítása; |
c) |
az egész életen át tartó tanulás célkitűzései és céljai felé történő előrehaladás nyomon követése, és a különösen figyelemre méltó területek azonosítása; |
d) |
a nyelvtanulás ösztönzése és a tagállamok nyelvi sokszínűségének támogatása; |
e) |
az egész életen át tartó tanuláshoz innovatív ICT-alapú tartalom, szolgáltatások, pedagógiák és gyakorlatok fejlesztésének támogatása; |
f) |
annak biztosítása, hogy az integrált program eredményeit megfelelően elismerik, bemutatják és széles körben alkalmazzák. |
38. cikk
Cselekvések
(1) A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kulcstevékenység keretében a következő cselekvéseket lehet támogatni:
a) |
az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett egyéni mobilitás, beleértve a tanulmányi látogatásokat a nemzeti, regionális és helyi hatóságok által kijelölt szakértők és tisztviselők, az oktatási és képzési létesítmények és orientációs és szakmai tapasztalatokat elismerő szolgálatok igazgatói, valamint a szociális partnerek számára; |
b) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, a közösségi szinten kifejlesztett politikai javaslatok előkészítését és vizsgálatát célzó többoldalú projektek; |
c) |
szakértők és/vagy intézmények az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú együttműködési hálózatai, amelyek politikai kérdésekben együtt dolgoznak. Az ilyen hálózatok magukban foglalhatják a következőket:
|
d) |
politikák és rendszerek megfigyelése és elemzése az egész életen át tartó tanulás terén az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említettek szerint, amely magában foglalhatja a következőket:
|
e) |
az oklevelek és képesítések átláthatóságának és elismerésének támogatására irányuló cselekvés, a nem formális és informális tanulással szerzett képesítéseket is beleértve; tájékoztatás és iránymutatás a tanulási célú mobilitással kapcsolatban, valamint az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett minőségbiztosítási együttműködés, amely magában foglalhatja a következőket:
|
f) |
a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kulcstevékenység célkitűzéseinek támogatására irányuló más kezdeményezések az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említettek szerint („Kísérő intézkedések”). |
(2) A következő, a több életszakaszban fennálló tanítási és tanulási igények kezelésére tervezett stratégiai cselekvések a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett kulcstevékenység keretében támogathatók:
a) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek többek között a következőkre irányulnak:
|
b) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett hálózatok a nyelvtanulás és a nyelvi sokszínűség terén; |
c) |
az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett más kezdeményezések az integrált program célkitűzéseivel összhangban, beleértve a nyelvtanulást a tömegtájékoztatás és/vagy a marketing révén a tanulók körében népszerűsítő tevékenységeket, a sajtó- és tájékoztató kampányokat, valamint konferenciákat, tanulmányokat és statisztikai mutatókat a nyelvtanulás és a nyelvi sokszínűség terén. |
(3) A 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett kulcstevékenység keretében a következő cselekvéseket lehet támogatni:
a) |
innovatív módszerek, tartalom, szolgáltatások és környezet kifejlesztésére és terjesztésére irányuló, az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek; |
b) |
az ismeretek, tapasztalatok és helyes gyakorlat megosztására és cseréjére irányuló, az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett hálózatok; |
c) |
az egész életen át tartó tanulás politikájának és gyakorlatának fejlesztését célzó, az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában leírt más cselekvések, amelyek a technikák és pedagógia tekintetében magukban foglalhatnak az értékelésre, megfigyelésre, teljesítményértékelésre, minőségi javításra és a tendenciák elemzésére szolgáló mechanizmusokat. |
(4) A 2. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett kulcstevékenység keretében a következő cselekvéseket lehet támogatni:
a) |
az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek; |
b) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek, amelyek többek között a következőkre irányulnak:
|
c) |
az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett referenciaanyagok létrehozása, ami magában foglalhatja a vonatkozó statisztikai adatok összegyűjtését és a terjesztés terén végzett tanulmányokat, az eredmények kiaknázását, valamint a helyes gyakorlat cseréjét. |
39. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) A következő ügyekre vonatkozó, a transzverzális program végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően a Bizottság fogadja el:
a) |
az éves munkaterv és a kiválasztási kritériumok és eljárások; |
b) |
az éves költségvetés és a források elosztása a transzverzális program különféle cselekvései között; |
c) |
általános iránymutatás a transzverzális program végrehajtásához és annak kulcstevékenységei; |
d) |
a források elosztása a tagállamok között a mellékletben meghatározott „nemzeti hivatali eljáráson” keresztül irányítandó cselekvésekhez; |
e) |
a program ellenőrzéséhez és értékeléséhez, valamint az eredmények terjesztéséhez és átadásához szükséges intézkedések. |
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottak kivételével a transzverzális program végrehajtásához szükséges bármely ügyre vonatkozó intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.
VI. fejezet
A Jean Monnet-program
40. cikk
Hozzáférés a Jean Monnet-programhoz
Az integrált program és a melléklet keretén belül a Jean Monnet-program a következőket célozza:
a) |
az európai integráció területén a felsőoktatás bármely formájában (ISCED 5. és 6. szint) részt vevő hallgatók és kutatók a Közösségben és azon kívül; |
b) |
felsőoktatási intézmények a Közösségben és azon kívül; |
c) |
az említett intézmények tanári és igazgatási személyzete; |
d) |
az oktatásban és képzésben érintettek szövetségei és képviselői a Közösségben és azon kívül; |
e) |
helyi és regionális szinten az oktatás és képzés szervezéséért és biztosításáért felelős állami és magánszervezetek; |
f) |
az európai integráció kérdéseivel foglalkozó kutatóközpontok és szervek a Közösségben és azon kívül. |
41. cikk
Operatív célkitűzések
Az integrált program tekintetében az 1. és 2. cikkben meghatározott célkitűzéseken kívül a Jean Monnetprogram operatív célkitűzései a következők:
a) |
a kiválóság serkentése a felsőoktatási intézményekben az európai integrációs tanulmányok tanítása, kutatása és kritikája terén a Közösségben és azon kívül; |
b) |
az európai integrációval kapcsolatos témákra vonatkozó ismeretek bővítése és a tudatosság fokozása az erre szakosodott tanárok és előadók, valamint általánosságban az európai állampolgárok körében; |
c) |
az európai integrációhoz kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó kulcsfontosságú európai intézmények támogatása; |
d) |
az oktatás és képzés terén tevékenykedő, kiváló minőséget képviselő európai szövetségek fennállásának támogatása. |
42. cikk
Cselekvések
(1) A 2. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett kulcstevékenység keretében a következő cselekvéseket lehet támogatni:
a) |
az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek, amelyek magukban foglalhatják a következőket:
|
b) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek és hálózatok, amelyek magukban foglalhatják többoldalú kutatócsoportok létrehozásának támogatását az európai integráció területén. |
(2) Az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett működési támogatást a következő, európai érdekű célt szolgáló intézmények egyes működési és igazgatási költségeinek támogatására a 2. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett kulcstevékenységek keretében lehet odaítélni:
a) |
az Európa Tanulmányok Szakkollégiuma (College of Europe) (bruges-i és natolini campus); |
b) |
az Európai Egyetemi Intézet (European University Institute), Firenze; |
c) |
az Európai Közigazgatási Intézet (European Institute of Public Administration), Maastricht; |
d) |
az Európai Jogi Akadémia (Academy of European Law), Trier; |
e) |
a Saar-vidéki Egyetem Európa Intézete; |
f) |
Európa-tanulmányok Nemzetközi Központja, CIFE (Nizza); |
g) |
az Emberi Jogok és Demokratizálódás Európai Egyetemközi Központja, Velence; |
h) |
a Speciális Oktatás Fejlesztésének Európai Ügynöksége, Middelfart. |
(3) A 2. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett kulcstevékenységek keretében az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett működési támogatást oda lehet ítélni az oktatás és képzés területén működő európai intézmények egyes működési és igazgatási költségeinek támogatására. Az erre a működési támogatásra jogosult intézményeket egy ajánlati felhívás alapján választják ki.
(4) A támogatásokat éves alapon vagy a Bizottsággal kötött partnerségi keretmegállapodás szerint megújuló rendszerben lehet odaítélni.
43. cikk
Költségvetés
A Jean Monnet-programra rendelkezésre álló költségvetés legalább 25 %-át a 2. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett kulcstevékenység támogatására, legalább 48 %-át a 2. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett kulcstevékenységre és legalább 17 %-át a 2. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett kulcstevékenységre kell fordítani.
44. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) A Jean Monnet-programnak a következő ügyekkel kapcsolatos végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el:
a) |
az éves munkaterv és a kiválasztási kritériumok és eljárások; |
b) |
az éves költségvetés és a források elosztása a Jean Monnet-program különféle cselekvései között; |
c) |
iránymutatás a Jean Monnet-program végrehajtásához és annak kulcstevékenységei; |
d) |
a program ellenőrzéséhez és értékeléséhez, valamint az eredmények terjesztéséhez és átadásához szükséges intézkedések. |
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottak kivételével a Jean Monnet-program végrehajtásához szükséges bármely ügyre vonatkozó intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.
III. CÍM
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
45. cikk
Átmeneti rendelkezések
A 2006. december 31-én vagy azt megelőzően a 382/1999/EK határozat, a 253/2000/EK határozat, a 2318/2003/EK határozat, a 791/2004/EK határozat vagy a 2241/2004/EK határozat alapján kezdeményezett cselekvéseket az említett határozatokkal összhangban kell kezelni, azzal a kivétellel, hogy az említett határozatok által létrehozott bizottságok helyébe az e határozat 10. cikkével létrehozott bizottság lép.
46. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
a Tanács részéről
az elnök
(1) HL C 221., 2005.9.8., 134. o.
(2) HL C 164., 2005.7.5., 59. o.
(3) Az Európai Parlament 2005. október 25-i álláspontja.
(4) HL L 146., 1999.6.11., 33. o. A legutóbb a 885/2004/EK rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított határozat.
(5) HL L 28., 2000.2.3., 1. o. A legutóbb a 885/2004/EK rendelettel módosított határozat.
(6) HL L 345., 2003.12.31., 9. o.
(7) HL L 138., 2004.4.30., 31. o.
(8) HL L 390., 2004.12.31., 6. o.
(9) HL L 345., 2003.12.31., 1. o.
(10) HL C 163., 2002.7.9., 1. o.
(11) HL C 272. E, 2003.11.13., 449. o.
(12) HL C 13., 2003.1.18., 2. o.
(13) HL C 293. E, 2002.11.28., 103. o.
(14) HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
(15) HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.
(16) HL C 172., 1999.6.18., 1. o.
(17) HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
(18) HL L 39., 1975.2.13., 1. o. A legutóbb a 2051/2004/EK rendelettel (HL L 355., 2004.12.1., 1. o.) módosított rendelet.
(19) HL L 131., 1990.5.23., 1. o. A legutóbb az 1648/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 22. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
KÖZIGAZGATÁSI ÉS PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
A. Közigazgatási rendelkezések
Az integrált programban foglalt tevékenységek előterjesztésének és kiválasztásának eljárásai a következők:
1. Nemzeti hivatali eljárás
1.1. 1. eljárás
A következő cselekvéseket, amelyeken belül a kiválasztási döntéseket a megfelelő nemzeti hivatalok hozzák meg, az „1. nemzeti hivatali eljárás” szerint kell kezelni:
a) |
az egész életen át tartó tanulásban részt vevő személyek nemzetek közötti mobilitása Európában, az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint; |
b) |
az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kétoldalú és többoldalú partnerségek; |
c) |
az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek, amennyiben azokat a 38. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint finanszírozzák. |
Az e cselekvések keretében benyújtott, pénzügyi segítségnyújtás iránti kérelmeket a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a tagállamok által kijelölt megfelelő nemzeti hivatalokhoz kell irányítani. A nemzeti hivatalok a 9., 21., 26., 31., 36. és 39. cikk szerint kialakított általános iránymutatásoknak megfelelően elvégzik a kiválasztást és a pénzügyi segítségnyújtás elosztását a kiválasztott kérelmezők között. A nemzeti hivatalok eljuttatják a támogatásokat a saját tagállamukban található kedvezményezetteknek. A kétoldalú vagy többoldalú partnerségekben mindegyik partner közvetlenül saját nemzeti hivatalától kapja a finanszírozást.
1.2. 2. eljárás
A következő cselekvéseket, amelyeken belül a kiválasztási döntéseket a Bizottság hozza meg, de az értékelési és szerződéskötési eljárást a megfelelő nemzeti hivatalok végzik el, a „2. nemzeti hivatali eljárás” szerint kell kezelni:
— |
az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett többoldalú projektek. |
Az e cselekvés keretében benyújtott, pénzügyi segítségnyújtás iránti kérelmeket a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a projektkoordinátor tagállama által kijelölt megfelelő nemzeti hivatalhoz kell irányítani. A projektkoordinátor tagállamának nemzeti hivatala értékeli a kérelmeket, és benyújtja a Bizottságnak az elfogadásra javasolt kérelmek első kiválasztás utáni listáját. A Bizottság határoz a javasolt kiválasztás utáni listáról, majd a nemzeti hivatal a 31. cikk szerint kialakítandó iránymutatásokkal összhangban kiválasztott kérelmezőkhöz hozzárendeli a megfelelő pénzügyi segítségnyújtást. Mielőtt benyújtja a kiválasztás utáni listát a Bizottsághoz, a projekt koordinálása szerinti ország nemzeti hivatala kapcsolatba lép az összes többi projektpartner országainak nemzeti hivatalával. A nemzeti hivatalok eljuttatják a támogatásokat a saját tagállamukban található kiválasztott projekt koordinátorának, aki felelős a finanszírozásnak a projektben érintett partnerek közötti elosztásáért.
2. Bizottsági eljárás
A következő cselekvéseket, amelyeken belül a projektjavaslatokat a Bizottsághoz nyújtják be, és a kiválasztási döntéseket a Bizottság hozza meg, a „bizottsági eljárás” szerint kell kezelni:
a) |
az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyoldalú és nemzeti projektek, kivéve, ha azokat a 38. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint finanszírozzák; |
b) |
az 5. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett többoldalú projektek és hálózatok; |
c) |
politikák és rendszerek megfigyelése és elemzése az egész életen át tartó tanulás területén, referenciaanyagok létrehozása, beleértve a felméréseket, statisztikát, elemzéseket és mutatókat, a képesítések és a korábbi tanulás átláthatóságának és elismerésének támogatására irányuló cselekvés, az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említettek szerint; |
d) |
az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett működési támogatás; |
e) |
az 5. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett más kezdeményezések az integrált program célkitűzéseivel összhangban („kísérő intézkedések”). |
Az e cselekvések keretében benyújtott, pénzügyi segítségnyújtás iránti kérelmeket a Bizottsághoz kell irányítani, amely a 9., 21., 26., 31., 36., 39. és 44. cikk szerint kialakítandó általános iránymutatásoknak megfelelően elvégzi a kiválasztást és a pénzügyi segítségnyújtás elosztását a kiválasztott kérelmezők között.
B. Pénzügyi rendelkezések
A Bizottság biztosítja, hogy az integrált program keretében megítélt támogatások kedvezményezettjeire vonatkozó pénzügyi és közigazgatási kötelezettségek arányban álljanak a támogatás mértékével. A Bizottság különösen biztosítja azt, hogy az egyéni mobilitásra és a partnerségekre vonatkozó pénzügyi szabályok és kérelmezési, illetve beszámolási kötelezettségek megőrizzék felhasználóbarát jellegüket, és kellően egyszerűek maradjanak ahhoz, hogy ne korlátozzák a kevésbé előnyös helyzetben lévő személyek és a velük dolgozó intézmények vagy szervezetek hozzáférését.
A Bizottság tájékoztatja a nemzeti ügynökségeket azokról a kritériumokról, amelyekhez ez utóbbiaknak igazodniuk kell a kiválasztási és odaítélési eljárások, illetve az általuk kezelt alapok tekintetében a szerződéskötés, a kifizetés és a pénzügyi ellenőrzés során. Ezek a kritériumok figyelembe veszik az odaítélendő támogatások értékét; a 25 000 eurónál kisebb összegű támogatások esetén a kérelmezőket vagy kedvezményezetteket is érintő összes szakaszban egyszerűsített eljárásrendszereket írnak elő. Ezek alapján a nemzeti ügynökségek meghatározhatják és korlátozhatják a támogatáskérők által benyújtandó információ részleteit, és a támogatások odaítélése után egyszerűbben, mindössze az alábbi elemek alapján szerződést köthetnek:
— |
a szerződő felek |
— |
a szerződés időtartama, ami egyben a kiadások támogathatósági időszaka is |
— |
az odaítélhető legnagyobb támogatás összege |
— |
a szóban forgó tevékenység összefoglaló leírása |
— |
a jelentéstételi és számviteli ellenőrzési feltételek. |
Továbbá azt is lehetővé teszik, hogy a nemzeti ügynökségek társfinanszírozást nyújtsanak a természetbeni hozzájárulást elfogadó kedvezményezettek részére. Ezek tényszerűen ellenőrizhetők, de nem feltétlenül kell, hogy pénzügyi értékelés tárgyát képezzék.
1. A nemzeti hivatali eljáráson keresztül kezelt cselekvések
1.1. Az e melléklet A. szakasza 1. pontjának megfelelően a nemzeti hivatali eljáráson keresztül kezelendő cselekvésekhez nyújtott pénzügyi támogatásra szánt közösségi forrásokat a tagállamok között a Bizottság által a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott képlet szerint kell elosztani, amely tartalmazhatja például a következő elemeket:
a) |
az egyes tagállamokhoz rendelendő minimumösszeg, amelyet az érintett cselekvés költségvetési rendelkezésre állásának megfelelően határoznak meg; |
b) |
a fennmaradó összeget a következők alapján osztják fel a tagállamok között:
|
1.2. Az így felosztott közösségi finanszírozást a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt nemzeti hivatalok kezelik.
1.3. A tagállamokkal együttműködésben a Bizottság meghozza a szükséges intézkedéseket a kiegyensúlyozott közösségi, nemzeti és - az esetnek megfelelően - regionális részvétel, illetve adott esetben a különféle tudományterületek kiegyensúlyozott részvétele bátorítására. Az ezen intézkedésekhez rendelt összegek aránya nem haladhatja meg a szóban forgó egyes cselekvések finanszírozására szánt éves költségvetés 5 %-át.
2. A kedvezményezettek kijelölése
Az e határozat 42. cikkének (2) bekezdésében felsorolt intézményeket a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 168. cikkének megfelelően az integrált program kedvezményezettjeinek jelölik ki.
A NARIC-hálózatot, az Eurydice-hálózatot, a Euroguidance-hálózatot alkotó nemzeti egységek, a szakmai képesítések nemzeti referenciapontjai és a nemzeti Europass-központok a program nemzeti szintű végrehajtásának eszközei, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikkének rendelkezéseivel összhangban.
3. A kedvezményezettek típusai
Az 1605/2002/EK EK, Euratom rendelet 114. cikke (1) bekezdésének megfelelően a támogatásokat természetes személyeknek lehet odaítélni. A támogatás megvalósulhat ösztöndíjak formájában.
4. Átalánytámogatások, egységköltség- és ártáblák
Az 5. cikkben említett cselekvések esetében a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 181. cikkének (1) bekezdésében előírt átalánytámogatásokat és/vagy egységköltségtáblákat lehet használni.
Az átalánytámogatások összege támogatásonként legfeljebb 25 000 euró lehet. Legfeljebb 100 000 euró összegig kombinálhatók, vagy összekapcsolhatók egységköltségtáblákkal.
Az integrált program keretében vállalat tevékenységekkel kapcsolatban a Bizottság díjak kiosztását is előírhatja.
5. Közoktatási intézmények
A Bizottság a program keretében történő projektvégrehajtáshoz szükséges pénzügyi, szakmai és igazgatási képességgel és a szükséges pénzügyi stabilitásal rendelkező intézménynek tekint minden, a tagállamok által megnevezett iskolát és felsőoktatási intézményt, továbbá minden olyan oktatási intézményt, amely az elmúlt két év során éves bevételének több mint 50 %-át szerezte közforrásból, vagy amely közszolgálati szerv, illetve közszolgálati szerv képviseletének felügyelete alá tartozik; ezeknek nem kötelessége további dokumentumokkal igazolni a fentieket.
6. Általános európai érdekű célkitűzést szolgáló szervek
Amennyiben e program keretében működési támogatást ítélnek meg a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 162. cikkében meghatározott általános európai érdekű célkitűzést szolgáló szervek részére, ezekre a támogatásokra a megújításkor az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 113. cikke (2) bekezdésének megfelelően nem vonatkozik a fokozatos csökkentés elve.
7. A kérelmezők szakmai alkalmassága és képesítései
A Bizottság a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 176. cikke (2) bekezdésének megfelelően határozhat úgy, hogy a kedvezményezettek meghatározott kategóriáinak rendelkezniük kell a javasolt cselekvés vagy munkaterv teljesítéséhez megkövetelt szakmai alkalmassággal és képesítésekkel.
8. Partnerek részvétele harmadik országokból
Harmadik országokból származó partnerek a 15. cikk (2) bekezdésében előírt feltételekkel, a Bizottság vagy az érintett nemzeti hivatal döntése szerint vehetnek részt többoldalú projektekben, hálózatokban vagy partnerségekben. Az ilyen partnerek támogatására vonatkozó döntés a szóban forgó projektben, hálózatban vagy partnerségben való részvételükből eredő várható európai szintű hozzáadott érték nagyságán alapul.
9. Minimumösszegek
A 15. cikkre figyelemmel, az ágazati programokhoz rendelendő minimumösszegek az említett cikkben meghatározott pénzügyi keret arányában kifejezve a következők:
Comenius 12 %
Erasmus 41 %
Leonardo da Vinci 23 %
Grundtvig 3 %
10. Nemzeti hivatalok
A tagállamok által a 6. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően létrehozott vagy kijelölt nemzeti hivatalok tevékenységeinek támogatására közösségi pénzügyi segítségnyújtást biztosítanak. Az ilyen segítségnyújtást működési támogatás formájában lehet biztosítani, amely nem haladhatja meg a nemzeti hivatal jóváhagyott munkaprogramja teljes jogosult költségének 50 %-át.
A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke (1) bekezdésének megfelelően a nemzeti hivatal funkcióját az integrált programban e határozat 7. cikke (1) bekezdésének értelmében részt vevő harmadik országokban állami szervek vagy az érintett ország joga által szabályozott állami szolgálatot teljesítő magánjogi szervek is elláthatják.
Az arányosság elvének megfelelően az igazolási és jelentéstevési követelmények szintje a szükséges minimális marad.
11. Technikai segítségnyújtás
Az integrált program költségvetési kerete kiterjedhet a program végrehajtásához és célkitűzéseinek eléréséhez közvetlenül szükséges előkészítő cselekvésekre, monitoringra, ellenőrzésre, könyvvizsgálatra és értékelésre. Ezek tartalmazhatnak tanulmányokat, üléseket, tájékoztató tevékenységeket, publikációkat, az információcseréhez szükséges informatikai hálózatok költségeit, illetve bármely más olyan technikai és közigazgatási segítségnyújtást, amelyhez a Bizottságnak esetlegesen folyamodnia kell a program végrehajtása érdekében.
12. Csaláselleni rendelkezések
A 9., 21., 26., 31., 36., 39. és 44. cikk alapján hozott bizottsági határozatok, a szerződések és az azokból eredő megállapodások, valamint a résztvevő harmadik országokkal kötött megállapodások előírják különösen a Bizottság (vagy bármely általa meghatalmazott képviselője) általi felügyeletet és pénzügyi ellenőrzést - az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) ellenőrzését is beleértve - és a Számvevőszék általi könyvvizsgálatot, szükség esetén a helyszínen. Az ilyen ellenőrzéseket a nemzeti hivataloknál és szükség esetén a támogatások kedvezményezettjeinél lehet elvégezni.
A működési támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követő ötéves időszakban bármikor a Bizottság rendelkezésére bocsátja a támogatási évben felmerült kiadásokat igazoló dokumentumokat, az auditált pénzügyi kimutatást is beleértve. A támogatás kedvezményezettje biztosítja, hogy - adott esetben - a partnerek vagy tagok birtokában lévő igazoló dokumentumok is a Bizottság rendelkezésére álljanak.
A Bizottság vagy közvetlenül, saját személyzete által, vagy bármely más, általa kiválasztott képesített szerv által ellenőrizheti a támogatások felhasználását. Az ilyen ellenőrzés a megállapodás fennállásának teljes időtartama alatt és a záróegyenleg kifizetését követő öt évben bármikor elvégezhető. A könyvvizsgálat megállapításai adott esetben a Bizottság visszatérítésre vonatkozó határozatához vezethetnek.
A Bizottság személyzete és a Bizottság által meghatalmazott külső személyzet megfelelő hozzáférési joggal rendelkezik különösen a kedvezményezett irodájához, valamint bármely olyan információhoz - az elektronikus formában tárolt információt is beleértve -, amelyre az ilyen ellenőrzések elvégzéséhez szüksége van.
A Számvevőszék és az OLAF a Bizottsággal megegyező jogokat élvez, különösen a hozzáférés tekintetében.
Ezen túlmenően a Bizottság e program keretében helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet a Bizottság által az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalás és egyéb szabálytalanságok elleni védelme érdekében végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletnek (1) megfelelően.
Az e határozat alapján finanszírozott közösségi cselekvések esetében az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (2) 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság fogalma egy jogosulatlan kiadási tétel révén a közösségi jog valamely rendelkezésének megsértését vagy egy szerződéses kötelezettségnek egy jogi személy tettéből vagy mulasztásából eredő megszegését jelenti, amely a Közösségek általános költségvetésének vagy a kezelésében lévő költségvetéseknek a sérelmével jár vagy járhat.
P6_TA(2005)0396
CSELEKVŐ IFJÚSÁG (2007-2013) ***I
Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a 2007-2013 közötti időszakra a CSELEKVŐ IFJÚSÁG-program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2004)0471 - C6-0096/2004 - 2004/0152(COD))
(Együttdöntési eljárás: első olvasat)
Az Európai Parlament,
— |
tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0471) (1), |
— |
tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 149. cikkének (4) bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0096/2004), |
— |
tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
— |
tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0263/2005), |
1. |
jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
2. |
egyértelműen megállapítja, hogy a határozatra irányuló javaslatban szereplő előirányzatok tisztán tájékoztató jellegűek, és azokat a következő többéves pénzügyi keretről szóló határozat állapítja meg; |
3. |
felszólítja a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keret elfogadása után, és amennyiben szükséges, terjesszen elő javaslatot a pénzügyi referenciaösszegek kiigazítására; |
4. |
felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni |
5. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
(1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
P6_TC1-COD(2004)0152
Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2005. október 25-én került elfogadásra a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra a CSELEKVŐ IFJÚSÁG-program létrehozásáról szóló .../2005/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
a Szerződés 251. cikkében (3) megállapított eljárásnak megfelelően,
mivel:
(1) |
A Szerződés létrehozza az uniós állampolgárságot, és úgy rendelkezik, hogy az oktatás, a szakképzés és az ifjúságpolitika területén a Közösség fellépésének célja, hogy elősegítse, többek között, a fiatalok és a szociálpedagógusok csereprogramjainak és a minőségi oktatásnak a fejlesztését. |
(2) |
Az Európai Unió alapját a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, a nők és férfiak közötti egyenlőség, valamint a diszkrimináció elleni küzdelem elvei képezik. A fiatalok aktív polgársága támogatásának hozzá kell járulnia ezen elvek erősödéshez. |
(3) |
Az Európai Parlament és a Tanács 2000. április 13-i 1031/2000/EK határozatával létrehozta az „Ifjúság” közösségi cselekvési programot (4). Az említett programból nyert tapasztalatok alapján folytatni és erősíteni kell az együttműködést és az Európai Unió e téren folytatott tevékenységét. |
(4) |
Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 790/2004/EK határozatával létrehozta az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési programot (5). |
(5) |
Az Európai Tanács 2000. március 23-24-én Lisszabonban tartott rendkívüli ülése stratégiai célkitűzést határozott meg az Unió számára, amely magában foglalja többek között az élethosszig tartó oktatásnak és képzésnek nagyobb jelentőséget tulajdonító, aktív foglalkoztatáspolitikát, és amelyet a 2001. június 15-16-i göteborgi Európai Tanács a fenntartható fejlődés stratégiájával egészített ki. |
(6) |
A 2001. december 14-15-i Európai Tanács elnökségi következtetéseihez csatolt laekeni nyilatkozat megállapítja, hogy az Európai Unió számára az egyik legnagyobb kihívás, hogy a polgárokat, és elsősorban a fiatalokat közelebb hozza az európai projekthez és az európai intézményekhez. |
(7) |
A Bizottság 2001. november 21-én elfogadta Az európai ifjúság új lendülete című fehér könyvét, amely az ifjúságpolitika területén olyan együttműködési keretre tesz javaslatot, amelynek elsődleges célja a fiatalok részvételének, tájékoztatásának és önkéntes tevékenységeinek elősegítése, valamint az ifjúság területének jobb megismerése; az Európai Parlament 2002. május 14-iállásfoglalásába (6) felvette e javaslatokat. |
(8) |
A Tanács, valamint a tagállamok kormányainak a 2002. június 27-i Tanács keretében összegyűlt képviselőinek állásfoglalása (7) létrehozza többek között a koordináció nyílt módszerét, amely a fiatalok prioritásaira, részvételére, tájékoztatására, önkéntes tevékenységeire és az ifjúság területének jobb megismerésére terjed ki; e program végrehajtásakor e munkákat is figyelembe kell venni. |
(9) |
A Tanács 2003. május 6-i következtetéseiben (8) hangsúlyozta, hogy a kimondottan a fiataloknak szóló, létező közösségi eszközöket fenn kell tartani, és tovább kell fejleszteni, mivel alapvető fontosságúak az ifjúságpolitika területén a tagállamok együttműködésének erősítéséhez, és emellett ezen eszközök prioritásait és célkitűzéseit összhangba kell hozni az ifjúságpolitika területén az európai együttműködési keret prioritásaival és célkitűzéseivel. |
(10) |
A Közösség tevékenysége a minőségi oktatáshoz és képzéshez is hozzájárul, és a Szerződés 3. cikkével összhangban az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség előmozdítására törekszik. |
(11) |
Meg kell felelni a fogyatékkal élő személyek sajátos szükségleteinek. |
(12) |
Támogatni kell az aktív polgárságot, miközben az intézkedések végrehajtása során a Szerződés 13. cikkének megfelelően erősíteni kell a többek között nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy világnézeten, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló kirekesztés és a diszkrimináció valamennyi formája ellen folytatott küzdelmet. |
(13) |
Az európai uniós tagságra jelölt országoknak és az EGT-tag EFTA-államoknak lehetőségük van arra, hogy - az ezen országokkal kötött megállapodásokkal összhangban - részt vegyenek a közösségi programokban. |
(14) |
A 2003. június 19-20-i thesszaloniki Európai Tanács elfogadta a Tovább az európai integráció útján alcímet viselő Nyugat-balkáni Agendát, amely úgy rendelkezik, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára - a Közösség és ezen országok közötti keretmegállapodások alapján - hozzáférést kell biztosítani a közösségi programokhoz. |
(15) |
Rendelkezéseket kell elfogadni annak érdekében, hogy a programban Svájc is részt vehessen. |
(16) |
Az 1995-ös euromediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat kimondja, hogy a jövőbeni generációkat a fiatalok csereprogramjainak eszközével kell felkészíteni az euromediterrán partnerek közötti szorosabb együttműködésre az egyetemes emberi értékek alapján is. |
(17) |
A Tanács 2003. június 16-i következtetéseiben a Bizottság Kibővült Európa - szomszédság: keleti és déli szomszédainkhoz fűződő kapcsolataink új kerete című közleménye alapján a szomszédos országokkal folytatott kulturális együttműködés, a kölcsönös megértés, valamint az oktatás és a képzés területén folytatott együttműködés erősítését határozza meg az Európai Unió fellépésének tengelyeiként. |
(18) |
A létező Ifjúság-program időközi értékelő jelentései, valamint az oktatás, a képzés és az ifjúságpolitika területén a közösségi fellépés jövőjéről folytatott nyilvános konzultáció rámutattak az ifjúságpolitika területén az európai szintű együttműködést és mobilitást ösztönző tevékenységek folytatásának sürgető, és bizonyos tekintetben növekvő szükségére, és nyilvánvalóvá tették azt a törekvésüket, hogy a végrehajtás egyszerűbb és rugalmasabb legyen, valamint, hogy jobban segítse a felhasználót. |
(19) |
Az ezennel létesítendő programot a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve kell rendszeresen figyelemmel kísérniük és értékelniük a kiigazítások, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai terén történő kiigazítások érdekében. |
(20) |
A program jogalapját kellő rugalmassággal kell megfogalmazni a tevékenységek esetleges kiigazításához annak érdekében, hogy megfeleljenek a 2007-től 2013-ig terjedő időszak változó igényeinek, és elkerülhetők legyenek a korábbi programok fölöslegesen részletező rendelkezései. Ezért jelen határozatot a tevékenységek általános meghatározására, valamint a kapcsolódó közigazgatási és pénzügyi rendelkezésekre kell korlátozni. |
(21) |
Meg kell határozni az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (9) alkalmazásának részletes szabályait és alkalmazási intézkedéseit, valamint az e szövegektől a résztvevők jellemzőivel és az intézkedések jellegével indokolt szükséges eltéréseket. |
(22) |
A szabálytalanságok és a csalások elkerülése, valamint a jogtalanul kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök behajtása érdekében megfelelő intézkedéseket kell végrehajtani. |
(23) |
Ezen határozat a program teljes időtartamára megállapítja azt a pénzügyi keretet, amely a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Bizottság és a Tanács közötti intézményközi megállapodás (10) 33. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára elsődleges hivatkozási alapul szolgál. |
(24) |
Mivel e program célkitűzéseit a tagállamok önállóan nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel azok magukban foglalják a többoldalú együttműködést, a mobilitást támogató transznacionális intézkedéseket, valamint az európai szintű információcserét, és ezért azok - e program tevékenységeinek és intézkedéseinek transznacionális és többoldalú jellegénél fogva - közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az e cikkben említett arányosság elvével összhangban ezen határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
(25) |
Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (11) összhangban kell elfogadni. |
(26) |
Az 1031/2000/EK határozat és a 790/2004/EK határozat alapján a 2006. december 31-e előtt megkezdett tevékenységek figyelemmel kísérésére átmeneti intézkedéseket kell elfogadni, |
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A program létrehozása
(1) Ez a határozat létrehozza a CSELEKVŐ IFJÚSÁG közösségi cselekvési programot (a továbbiakban: a program), amelynek célja az Európai Unióban az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködési politika fejlesztése.
(2) Ezt a programot a 2007. január 1-jével kezdődő és a 2013. december 31-ével záruló időszakban kell végrehajtani.
2. cikk
A program általános célkitűzései
(1) A program általános célkitűzései a következők:
a) |
általában a fiatalok aktív polgárságának, különösen pedig európai polgárságának előmozdítása; |
b) |
a fiatalok szolidaritásának javítása és a különbözőséggel szembeni toleranciájuk előmozdítása különösen az Európai Unió társadalmi kohéziójának erősítése céljából; |
c) |
a különböző országok fiataljai közötti kölcsönös megértés elősegítése; |
d) |
a fiatalok tevékenységeit és a civil társadalom ifjúsági szervezeteinek kapacitását támogató rendszerek minőségi fejlesztéséhez való hozzájárulás; |
e) |
az ifjúságpolitika terén az európai együttműködés előmozdítása a helyi és regionális szint figyelembevételével. |
(2) A program általános célkitűzései kiegészítik az Európai Unió más tevékenységi területein követett célkitűzéseket, különösen a tudás Európájával összefüggésben az oktatás, a szakképzés és az élethosszig tartó tanulás területén, valamint a kultúra és a sport területén.
(3) A program általános célkitűzései hozzájárulnak az Unió politikáinak fejlesztéséhez, különösen Európa kulturális, multikulturális és nyelvi sokszínűségének elismerése, a diszkrimináció valamennyi, nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló formája ellen folytatott küzdelem, valamint a fenntartható fejlődés vonatkozásában.
3. cikk
A program konkrét célkitűzései
A konkrét célkitűzések a következők:
1. |
Az „általában a fiatalok aktív polgárságának, különösen pedig európai polgárságának előmozdítása” általános célkitűzésének keretében:
|
2. |
A fiatalok szolidaritásának javítása és a különbözőséggel szembeni toleranciájuk előmozdítása különösen az Európai Unió társadalmi kohéziójának erősítése céljából című általános célkitűzés keretében:
|
3. |
A különböző országok fiataljai közötti kölcsönös megértés elősegítésének általános céljával összefüggésben:
|
4. |
A fiatalok tevékenységeit és az ifjúságpolitika területén a civil társadalom szervezeteinek kapacitását támogató rendszerek minőségének fejlesztéséhez való hozzájárulás általános célkitűzésének keretében:
|
5. |
Az ifjúságpolitika terén az európai együttműködés előmozdítása általános célkitűzésének keretében a helyi és regionális szint figyelembevételével:
|
4. cikk
A program tevékenységei
A program általános és konkrét célkitűzéseit a következő, a mellékletben részletesen ismertetett tevékenységeken keresztül kell végrehajtani.
1. |
Ifjúság Európáért E tevékenység célja a fiatalok csereprogramjainak támogatása mobilitásuk, az ifjúsági kezdeményezések, valamint a demokratikus életben való részvételt támogató projektek és kezdeményezések elősegítése érdekében, amelyek lehetővé teszik, hogy tudatosabb polgárként lépjenek fel, és jobban megértsék egymást. |
2. |
Európai önkéntes szolgálat E tevékenység célja, hogy elősegítse a fiatalok részvételét az önkéntes tevékenységek különféle formáiban, az Európai Unión belül és azon kívül. |
3. |
Ifjúság a világban E tevékenység célja az 5. cikk szerinti partnerországokkal közös projektek támogatása, különösen a fiatalok, illetve a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság csereprogramjainak, valamint azon kezdeményezéseknek a támogatása, amelyek erősítik a fiatalok közötti kölcsönös megértést, a szolidaritás és a tolerancia érzését , valamint elősegítik az ifjúság és a civil társadalom területén folytatott együttműködés fejlesztését ezen országokban. |
4. |
A fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság és támogató rendszerek E tevékenység célja az ifjúságpolitika területén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatása, különös tekintettel a nem kormányzati ifjúsági szervezetek működésére, a hálózatépítésre, a projektek benyújtóinak az európai ifjúsági projektek megszervezésében nyújtott támogatására, valamint a minőségnek a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság csereprogramjain és képzésén, illetve hálózataik kialakításán keresztül történő biztosítására , az innovációra és az intézkedések minőségi fejlesztésére, a fiatalok tájékoztatására és a program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges struktúrák és tevékenységek kialakítására, valamint a helyi és regionális területi testületekkel folytatott partnerségek elősegítésére. |
5. |
A politikai együttműködés támogatása Ezen fellépés célja, hogy megszervezze az ifjúság világának különféle szereplői, különösen a fiatalok, a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság és a politikai felelősök közötti párbeszédet, az ifjúság érdeklődésére számot tartó, szociális, kulturális és politikai kérdésekről tartandó ifjúsági szemináriumok megtartásának támogatását, hozzájáruljon az ifjúságpolitika területén a politikai együttműködés fejlesztéséhez, és megvalósítsa az ifjúságpolitika területének jobb megismeréséhez szükséges intézkedések végrehajtását és a hálózatépítést. |
5. cikk
Részvétel a programban
(1) A programban a következő országok vehetnek részt (a továbbiakban: a programban részt vevő országok):
a) |
a tagállamok; |
b) |
az EGT-tag EFTA-államok az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően; |
c) |
Törökország és az Európai Unió előcsatlakozási stratégiájában részt vevő közép- és kelet-európai tagjelölt országok a keretmegállapodásban és a Társulási Tanácsok határozataiban megállapított általános elveknek és ezen országok közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános feltételeknek és eljárásoknak megfelelően; |
d) |
a nyugat-balkáni országok a közösségi programokban való részvételükről kötendő keretmegállapodásokban ezen országokkal közösen megállapított eljárásoknak megfelelően; |
e) |
Svájc, feltéve, hogy ezen országgal sor kerül egy kétoldalú megállapodás megkötésére. |
(2) A melléklet 2.1., 2.2. és 3. pontjában említett tevékenységekben olyan országok is részt vehetnek, amelyek az Európai Közösséggel társulási vagy együttműködési megállapodásokat kötöttek (a továbbiakban: a program partnerországai).
Az első albekezdésben említett együttműködéshez, amennyiben szükséges, a program partnerországaival megállapítandó eljárások szerint kiegészítő előirányzatokat nyújtanak.
6. cikk
Hozzáférés a programhoz
(1) A program a fiatalok, a fiatalok csoportjai, a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság , az ifjúsági szervezetek és az ifjúságpolitika területén működő partnerek számára készült.
(2) Az intézkedések végrehajtására a mellékletben megállapított rendelkezések sérelme nélkül a program a 13 és 30 év közötti fiataloknak szól. Fő célcsoportként azonban a 15-28 éves fiatalokat kell megszólítani.
(3) A résztvevőknek egy, a programban részt vevő országban, vagy a tevékenység jellegétől függően a program egy partnerországában kell illetősséggel rendelkezniük.
(4) A mellékletben meghatározott szabályok betartása mellett megkülönböztetés nélkül valamennyi fiatal számára biztosítani kell a program tevékenységeihez való hozzáférést. A Bizottság és a programban részt vevő országok ügyelnek arra, hogy külön erőfeszítésekkel segítsék azokat a fiatalokat, akiknek a programban való részvétele oktatási, társadalmi, fizikai, mentális, gazdasági, kulturális vagy földrajzi okoknál fogva nehézségbe ütközik.
(5) A programban részt vevő országok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy elhárítsák a résztvevők mobilitásának útjában álló akadályokat, és hogy azok egészségügyi ellátásban részesülhessenek, megőrizhessék szociális védettségüket, a fogadó országba utazhassanak, illetve ott tartózkodhassanak. Ez vonatkozik különösen a belépéshez, a tartózkodáshoz és a szabad mozgáshoz való jogukra. A programban részt vevő országok szükség esetén megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a harmadik országokból érkező résztvevők területükre történő belépését, mindenfajta diszkrimináció megakadályozása és annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő személyeknek segítséget lehessen nyújtani.
7. cikk
Nemzetközi együttműködés
A program lehetővé teszi az ifjúságpolitika területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel - különösen az Európa Tanáccsal - való együttműködést.
8. cikk
A program végrehajtása
(1) A Bizottság biztosítja a program keretébe tartozó tevékenységeknek a melléklettel összhangban történő végrehajtását.
(2) A Bizottság és a programban részt vevő országok megteszik a megfelelő intézkedéseket, hogy a program célkitűzéseinek megvalósítása és a program tevékenységeinek elősegítése érdekében létrehozzák az európai, nemzeti és adott esetben regionális vagy helyi struktúrákat.
(3) A Bizottság és a programban részt vevő országok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy elősegítsék a fiatalok nem formális és informális oktatásának elismerését, többek között egy olyan nemzeti vagy európai szinten kibocsátott igazolás vagy bizonyítvány segítségével, amely elismeri különösen a résztvevők által megszerzett tapasztalatokat, és lehetővé teszi a fiatalok vagy a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság közvetlen részvételét a program egy tevékenységében. Ez a cél megerősíthető a Közösség egyéb, a 11. cikkben meghatározott intézkedéseinek kiegészítő jellege miatt.
(4) A Bizottság és a résztvevő országok konzultálnak az Európai Parlamenttel, a fiatalokkal, az ifjúsági szervezetekkel és az egyéb, a projektek végrehajtásával megbízott szervezetekkel a program célkitűzéseinek meghatározásáról és az értékelésről.
(5) A Bizottság és a programban részt vevő országok hatékony, arányos és meggyőző intézkedések bevezetésével biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét.
(6) A Bizottság és a programban részt vevő országok biztosítják, hogy a programban támogatott tevékenységekről megfelelő tájékoztatást nyújtanak, illetve azok megfelelő nyilvánosságot kapnak.
(7) A programban részt vevő országoknak:
a) |
meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a program saját szintjükön történő megfelelő működését a nemzeti gyakorlatokkal összhangban és az ifjúságpolitika területén érintett szereplők bevonásával; |
b) |
az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjával összhangban létre kell hozniuk, vagy ki kell nevezniük a program tevékenységeinek nemzeti szintű irányításáért felelős nemzeti ügynökségeket. Biztosítaniuk kell továbbá azok figyelemmel kísérését, hogy eleget tegyenek a következő ismérveknek:
|
c) |
felelősséget kell vállalniuk arra, hogy a b) pontban említett nemzeti ügynökségek a projektek támogatása céljára átutalt pénzeszközöket megfelelően kezelik, és különösen hogy a nemzeti ügynökségek tiszteletben tartják az átláthatóság, az egyenlő bánásmód, az egyéb közösségi alapok igénybevétele tilalmának és a kedvezményezettek által esetlegesen fizetendő pénzösszegek visszafizetési kötelezettségének elveit; |
d) |
meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a b) albekezdésben említett nemzeti ügynökségek megfelelő ellenőrzését és pénzügyi felügyeletét, és különösen:
|
e) |
eleget kell tenniük az arányosság elvének a benyújtandó dokumentumok és kiegészítő információk tekintetében, különösen a b) pont vii. alpontjában és d) pontjában meghatározott kritériumok vonatkozásában; |
f) |
olyan, a b) pontban említett nemzeti ügynökség által elkövetett szabálytalanság, hanyagság vagy csalás esetén, amely a Bizottságot arra kényszeríti, hogy a nemzeti ügynökségtől a pénzforrásokat visszaigényelje, felelősséget kell vállalniuk az esetlegesen vissza nem fizetett pénzösszegekért. |
(8) A 9. cikk (1) bekezdésében említett eljárás keretében a Bizottság a mellékletben említett egyes tevékenységekre az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés prioritásainak fejlődésén alapuló iránymutatásokat állapíthat meg annak érdekében, hogy a program tevékenységeit e fejlődéssel összhangba hozza.
(9) A Bizottság adatbázist hoz létre a (7) bekezdés d) pontjában említett dokumentumok számára.
9. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) Azokat az intézkedéseket, amelyek e határozat végrehajtásához az alább felsoroltakkal kapcsolatban szükségesek, a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban kell meghozni:
a) |
a program végrehajtására tett intézkedések, beleértve az éves munkatervet is; |
b) |
program különféle tevékenységei közötti általános egyensúly; |
c) |
azok a pénzügyi vonatkozású kritériumok (különösen a fiatalok lakossághoz viszonyított aránya, a GNP és az országok közötti földrajzi távolság), amelyeket a decentralizáltan irányítandó tevékenységek támogatására elkülönített pénzösszegek tagállamok közötti, javasolt szétosztásának megállapítására kell alkalmazni; |
d) |
a program értékelésével kapcsolatos intézkedések; |
e) |
a fiataloknak a tevékenységekben való részvételét igazoló intézkedések; |
f) |
a programnak a 8. cikk (8) bekezdésében említett tevékenységei kiigazítására tett intézkedések. |
(2) Azokat az intézkedéseket, amelyek e határozat végrehajtásához bármi mással kapcsolatban szükségesek, a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
10. cikk
Bizottság
(1) A Bizottságot munkájában egy a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság képviselője által elnökölt bizottság segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.
Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében említett időszak hosszát két hónapban kell megállapítani.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével.
(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
11. cikk
A program és más közösségi fellépés kiegészítő jellege
(1) A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program kapcsolódjon a közösségi fellépés más területeihez, különösen az oktatás, a szakképzés, a kultúra, a sport, a nyelvek, a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség, a diszkrimináció elleni küzdelem, a kutatás, a vállalatpolitika és az Unió külkapcsolatainak területéhez.
(2) A program megoszthatja forrásait más közösségi eszközökkel annak érdekében, hogy a program és ezen eszközök közös célkitűzéseit követő tevékenységeket valósítson meg.
(3) A Bizottság és a tagállamok biztosítják a program azon tevékenységeinek előtérbe helyezését, amelyek hozzájárulnak a közösségi fellépés más területein - különösen az oktatás, a képzés, a kultúra , a sport , a nyelvek, a társadalmi beilleszkedés, a nemek közötti esélyegyenlőség és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem területén - megfogalmazott célkitűzések eléréséhez.
12. cikk
A program, valamint a nemzeti politikák és eszközök kiegészítő jellege
(1) A programban részt vevő országoknak a 4. cikkben említettekhez hasonló nemzeti, regionális és helyi tevékenységei „európai címkét” kaphatnak.
(2) Egy a programban részt vevő ország a programban részt vevőknek nemzeti forrásokat bocsáthat rendelkezésére, amelyeket a program szabályai szerint kezelnek, és a program decentralizált struktúráit e célra használhatja, amennyiben arányosan biztosítja ezek kiegészítő finanszírozását.
13. cikk
Általános pénzügyi rendelkezések
(1) E program végrehajtásának indikatív pénzügyi kerete a fenti 1. cikkben meghatározott , 2007. január 1-jén kezdődő hétéves időszakra 1 128 000 000 euró .
(2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi lehetőségek keretén belül a költségvetési hatóság engedélyezi.
14. cikk
A résztvevőkre vonatkozó pénzügyi rendelkezések
(1) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 114. cikke (1) bekezdésének megfelelően a program résztvevői lehetnek természetes személyek.
(2) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (12) 176. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság a résztvevők jellemzőitől és az intézkedések jellegétől függően határozhat arról, hogy azok mentesülnek az intézkedés vagy a munkaprogram megfelelő végrehajtásához szükséges képzettség és szakmai alkalmasság ellenőrzése alól. A Bizottságnak tiszteletben kell tartania az arányosság elvét az anyagi támogatás mértékére vonatkozó követelmények meghatározásánál, figyelembe véve a támogatottak jellemzőit, korukat, az intézkedés jellegét és az anyagi támogatás mennyiségét .
(3) A tevékenység jellegétől függően a pénzügyi támogatást szubvenció vagy ösztöndíj formájában lehet nyújtani. A Bizottság a program keretében végrehajtott tevékenységekért vagy projektekért díjakat is odaítélhet. A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 181. cikkének megfelelően és a tevékenység jellegétől függően a Bizottság engedélyezheti az átalányfinanszírozást, illetve a termékegységre vetített költségskála alkalmazását.
(4) A finanszírozási eljárásnak a lehető legrövidebbnek kell lennie, és az eredményről a szervezeteket a lehető leghamarabb értesítik. A Bizottság biztosítja, hogy adott pályázat elfogadása esetén a szervezet pályázatának hivatalos beérkezése és a résztvevő számlájára történő első kifizetés megérkezése között legfeljebb négy hónap telhet el. Ez nem vonatkozik a program 4.1. és 4.2. tevékenységeire.
(5) A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 162. cikkében meghatározott, európai szintű tevékenységet folytató szervezetek működéséhez nyújtott támogatásoknak - az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 113. cikke (2) bekezdésével összhangban - megújításuk esetén nem kell feltétlenül fokozatosan csökkenniük.
(6) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően a Bizottság a 8. cikk (2) bekezdésében említett struktúrákra hatósági feladatokat, és különösen költségvetési végrehajtási feladatokat bízhat.
(7) A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke (1) bekezdésének megfelelően a fenti (6) bekezdésben ismertetett lehetőség a programban részt vevő országok azon struktúráira is vonatkozik, amelyekre nem a tagállamoknak, az Európai Gazdasági Térség (EGT) államainak vagy a tagjelölt országoknak a joga az irányadó.
15. cikk
Figyelemmel kísérés és értékelés
(1) A Bizottság rendszeresen figyelemmel kíséri e programot. A figyelemmel kísérésbe beletartoznak a (3) bekezdésben említett jelentések, valamint külön tevékenységek is.
(2) A Bizottság biztosítja a program rendszeres, független és külső értékelését.
(3) A programban részt vevő országok a Bizottság felé legkésőbb 2010. június 30-áig, illetve 2015. június 30-áig beszámolnak a program végrehajtásáról és hatásáról.
(4) A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtja:
a) |
az elért eredményeket és e program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásait értékelő időközi jelentést legkésőbb 2011. március 31-éig; |
b) |
e program folytatásáról szóló közleményt legkésőbb 2011. december 31-éig; |
c) |
egy utólagos értékelő jelentést legkésőbb 2016. március 31-éig. |
16. cikk
Átmeneti rendelkezések
Az 1031/2000/EK és a 790/2004/EK határozatok alapján a 2006. december 31-e előtt megkezdett tevékenységek irányítását az e határozatok rendelkezései szerinti lezárásukig kell folytatni. Az 1031/2000/EK határozat 8. cikke alapján létrehozott bizottságot az e határozat 10. cikke alapján létrehozott bizottság váltja fel.
17. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba, és 2007. január 1-jétől kezdődően kell alkalmazni.
Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
a Tanács részéről
az elnök
(1) HL C 234., 2005.9.22., 46. o.
(2) HLC71., 2005.3.22., 34. o.
(3) Az Európai Parlament 2005. október 25-i álláspontja.
(4) HL L 117., 2000.5.18., 1. o. A legutóbb a 885/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított határozat.
(5) HL L 138., 2004.4.30., 24. o.
(6) HL C 180. E, 2003.7.31., 145. o.
(7) HL C 168., 2002.7.13., 2. o.
(8) HL C 115., 2003.5.15., 1. o.
(9) HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
(10) HL C 172., 1999.6.18., 1. o.
(11) HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
(12) HL L 357., 2002.12.31., 1. o. Az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
A program általános és konkrét célkitűzéseinek megvalósítása érdekében végrehajtott tevékenységek a fiatalok aktív szerepvállalását elősegítő, korlátozott kiterjedésű projekteket támogatnak.
A fiataloknak a program különböző tevékenységeiben való részvételéhez nem kell előzetes tapasztalattal vagy képesítéssel rendelkezniük, a tevékenységekben meghatározott bizonyos különleges esetek kivételével.
E tevékenységek a következő intézkedéseken keresztül valósulnak meg:
1. TEVÉKENYSÉG - Ifjúság Európáért
E tevékenység célja, hogy a következő intézkedésekkel előmozdítsa a fiatalok aktív társadalmi szerepvállalását és kölcsönös megértését:
Az 1. tevékenységre vonatkozó indikatív pénzügyi keret nem lehet kevesebb a mind az öt intézkedésre előirányzott teljes költség 30 %-ánál (a 2007-2013 közötti időszakra).
1.1. Ifjúsági cserék
Az ifjúsági cserék lehetővé teszik a fiatalok egy vagy több csoportja számára, hogy egy másik ország csoportja egy közös tevékenységi program megvalósítása érdekében fogadja őket. Főszabályként a 13 és 25 év közötti fiatalokra alkalmazandó.
Ezek az egyazon projekt különféle szereplői közötti transznacionális együttműködésen alapuló tevékenységek a fiatalok aktív részvételére irányulnak, és céljuk, hogy a fiataloknak alkalmat adjanak az eltérő társadalmi és kulturális valóságok megismerésére, illetve irányukba való nyitottságuk fejlesztésére, lehetővé téve számukra, hogy tanuljanak egymástól, és minél inkább tudatosítsák magukban európai polgári mivoltukat. A támogatás elsősorban a csoportos mobilitást segítő többoldalú tevékenységekre irányul.
A kétoldalú csoportos cserék különösen akkor indokoltak, amikor egy újonnan bevezetett európai tevékenységről vagy európai szintű tapasztalattal még nem rendelkező, kisléptékű vagy helyi szervezeti tevékenységről van szó. Ezeket a korlátozott lehetőségekkel rendelkező fiatalok esetében is alkalmazni kell elősegítve ezzel a programban való részvételüket.
Ez az intézkedés azokat az előkészítő tevékenységeket is támogatja, amelyek célja, hogy elősegítsék a fiataloknak a projektekben való, különösen nyelvi és interkulturális szinten történő aktív részvételét, valamint támogassák azon fiatalok transznacionális találkozóit, akik saját és Európa jövőjével kapcsolatos lényeges témákat kívánnak megvitatni.
Ezen tevékenység keretében támogatásban részesülnek az előkészítést és az utómunkálatokat szolgáló tevékenységek, különösen azon nyelvészeti és interkulturális területeken, melyek a fiatalok projektekben való részvételének erősítésére irányulnak.
1.2. Az ifjúsági kezdeményezések támogatása
Ez az intézkedés azokat a projekteket támogatja, amelyekben a fiatalok aktívan és közvetlenül vesznek részt olyan tevékenységekben, amelyeket saját maguk dolgoztak ki, és amelyeknek ők maguk a legfontosabb szereplői, annak érdekében, hogy fejlesszék kezdeményezőkészségüket, vállalkozó és alkotókedvüket. Ez az intézkedés főszabályként a 16 és 30 év közötti fiatalokra vonatkozik.
Ez az intézkedés lehetővé teszi a helyi, regionális vagy nemzeti szinten kidolgozott csoportos, kezdeményező jellegű tevékenységek és a különböző országokban folytatott hasonló projektek hálózatba szervezésének támogatását annak érdekében, hogy erősítse azok európai jellegét, és bővítse a fiatalok közötti együttműködést és tapasztalatcserét.
A korlátozott esélyekkel induló fiatalokra kiemelt figyelmet kell fordítani.
1.3. A részvételi demokráciához kapcsolódó projektek
Ez az intézkedés olyan projekteket vagy tevékenységeket támogat, amelyek a fiataloknak a demokratikus életben való részvételét kívánják elősegíteni. E projektek és tevékenységek magukban foglalják a fiataloknak a helyi, regionális vagy nemzeti szintű közösségük életében és a nemzetközi szinten való aktív részvételét.
Ez az intézkedés főszabályként a 13 és 30 év közötti fiatalokra alkalmazandó.
E tevékenységek vagy projektek olyan transznacionális együttműködéseken alapulnak, amelyek lehetővé teszik a különféle közösségek szintjén a fiatalok részvételének elősegítését célzó, helyi vagy regionális szinten megvalósuló projektek vagy tevékenységek elképzeléseinek, tapasztalatainak és helyes gyakorlatainak kicserélését. E tevékenységek magukban foglalhatják a fiatalok szükségleteiről és elképzeléseiről folytatott konzultációk megszervezését is annak érdekében, hogy a demokratikus Európában a fiatalok aktív részvételével kapcsolatban új megközelítési módokat dolgozzanak ki.
2. TEVÉKENYSÉG - Európai önkéntes szolgálat
Az önkéntesség célja, hogy fejlessze a fiatalok közötti szolidaritást, elősegítse aktív társadalmi részvételüket, és támogassa kölcsönös megértésüket a következő intézkedéseken keresztül:
A 2. tevékenységre vonatkozó indikatív pénzügyi keret nem lehet kevesebb a mind az öt intézkedésre előirányzott teljes költség 23 %-ánál (a 2007-2013 közötti időszakra).
2.1. Egyéni európai önkéntes szolgálat
A fiatal önkéntes egy a lakóhelyétől eltérő országban a közösség érdekében végzett nonprofit és fizetés nélküli tevékenységben vesz részt. Az európai önkéntes szolgálat nem korlátozhatja a potenciális vagy létező fizetett munkahelyeket, és nem helyettesítheti azokat.
Az európai önkéntes szolgálat több, de legfeljebb tizenkét hónapos időtartamra szól. Megfelelően indokolt esetekben, különösen a korlátozott lehetőségekkel rendelkező fiatalok részvételének előmozdítása érdekében rövidebb időre szóló európai önkéntes szolgálat is megvalósítható.
Ezt az intézkedést főszabályként a 18 és 30 év közötti fiatalokra kell alkalmazni, bizonyos önkéntes tevékenységeket ugyanakkor megfelelő támogatás mellett már 16 éves kortól meg lehet valósítani.
Ez az intézkedés teljes egészében vagy részben fedezi többek között az önkéntes napidíját, biztosítását, megélhetési és utazási költségeit, valamint adott esetben a korlátozott lehetőségekkel rendelkező fiatalok kiegészítő támogatását.
Ez az intézkedés azokat a tevékenységeket is támogatja, amelyek a fiatal önkénteseknek különösen az indulás előtti képzését, valamint a különféle partnerek összehangolását célozzák. Adott esetben lehetővé teszi olyan kezdeményezések figyelemmel kísérését, amelyek az európai önkéntes szolgálat során szerzett tapasztalatokon alapulnak.
A tagállamok és a Bizottság biztosítják a minőségi szabványok betartását: az önkéntesség magában foglalja a nem formális oktatás dimenzióját, amely a fiataloknak a személyes, interkulturális és technikai téren való felkészítését célzó pedagógiai tevékenységeken, valamint a személyre szabott folyamatos támogatáson keresztül valósul meg. A programban érintett különböző szereplők együttműködésének, valamint a kockázatok megelőzésének különösen nagy jelentőséget kell tulajdonítani.
2.2. Kollektív európai önkéntes szolgálat
Ez az intézkedés olyan önkéntes projekteket támogat, amelyek a 2.1. pontban említettekkel azonos jellemzőkkel bírnak, és amelyek ifjúsági csoportoknak lehetővé teszik, hogy közösen vegyenek részt helyi, regionális, nemzeti, európai vagy nemzetközi szintű tevékenységekben .
Ez az intézkedés főszabályként a 18 és 30 év közötti fiatalokra alkalmazandó.
2.3. A civil vagy önkéntes szolgálatok közötti együttműködés
Ez az intézkedés a fiatal önkéntesek nemzeti és nemzetközi szolgálatai közötti együttműködést támogatja. A program támogathatja az együttműködés erősítését és az európai és nemzeti szintű önkéntes civil szolgálat különböző formái között a kapcsolódási pontok kiépítését az európai dimenzió erősítése érdekében.
3. TEVÉKENYSÉG - Ifjúság a világban
E tevékenység célja, hogy a világra való nyitottság szellemében elősegítse a népek kölcsönös megértését, miközben az érintett országokban az ifjúsági tevékenységeket támogató minőségi rendszerek fejlesztéséhez is hozzájárul. A tevékenységben a program partnerországai vehetnek részt.
A 3. tevékenységre vonatkozó indikatív pénzügyi keret nem lehet kevesebb a mind az öt intézkedésre előirányzott teljes költség 4 %-ánál (a 2007-2013 közötti időszakra).
3.1. Együttműködés a kibővült Európával szomszédos országokkal
Ez az intézkedés a programban részt vevő azon partnerországokkal folytatott projekteket támogatja, amelyek az Unió európai szomszédságpolitikájának rendelkezései és az 5. cikk (2) bekezdése értelmében szomszédos országoknak számítanak (1).
Ez az intézkedése azokat a - főszabályként többoldalú - ifjúsági csereprogramokat támogatja, amelyek a programban részt vevő országok és az Európával szomszédos országok ifjúsági csoportjainak találkozására adnak lehetőséget abból a célból, hogy egy tevékenységi programot közösen valósítsanak meg. Ez az intézkedés főszabályként a 13 és 25 év közötti fiatalokra alkalmazandó. Ezek az egy projekt különféle szereplői közötti transznacionális együttműködésen alapuló tevékenységek magukban foglalják a támogató személyek előzetes képzését és a fiatalok aktív részvételét, és céljuk, hogy lehetővé tegyék számukra különböző társadalmi és kulturális valóságok fedezését, illetve azok iránti fogékonyságuk fejlesztését. Finanszírozásban részesülhetnek azok a tevékenységek, amelyek a fiatalok projektekben való aktív részvételének elősegítését, különösen a nyelvi és interkulturális szintre való felkészítést célozzák.
Amennyiben a szomszédos országokban megvannak a megfelelő nemzeti irányítási struktúrák, a fiatalok vagy az ifjúsági csoportok ezen országok helyi, regionális és nemzeti szintjén indított kezdeményezései támogatásban részesülhetnek, ha azok a programban részt vevő országok hasonló kezdeményezéseivel hálózatot építenek ki. Olyan tevékenységekről van szó, amelyeket a fiatalok saját maguk dolgoztak ki, és amelyeknek ők a legfontosabb szereplői. E tevékenység főszabályként a 18 és 30 év közötti fiatalokra alkalmazandó, néhány kezdeményezés ugyanakkor megfelelő támogatás mellett már 16 éves kortól megvalósítható.
Ez az intézkedés azokat a tevékenységeket támogatja, amelyek célja, hogy erősítsék az ifjúságpolitika területén működő nem kormányzati szervezetek kapacitását és azok hálózatba szervezését, elismerve e szervezetek meghatározó szerepét a szomszédos országok civil társadalmának fejlődésében. Az intézkedés célja a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság képzése, valamint e pedagógusok között a tapasztalatok, a szakértelem és a helyes gyakorlatok kicserélése. Ez az intézkedés a hosszú távra szóló és minőségi projektek, valamint a partneri kapcsolatok létrehozását elősegítő tevékenységeket támogatja.
Ez az intézkedés olyan, az innovációt és a minőséget ösztönző projekteket is támogat, amelyek célja, hogy az ifjúságpolitika területén újító megközelítéseket vezessenek be, alkalmazzanak, illetve terjesszenek.
Pénzügyi támogatást kaphatnak a fiatalok és a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság tájékoztatását célzó tevékenységek is.
Ez az intézkedés az ifjúságpolitika területén a szomszédos országokkal való együttműködést elősegítő tevékenységeket is támogat. E tevékenységek célja elsősorban az, hogy az ifjúságpolitika terén elősegítsék az együttműködést, az elképzelések és a helyes gyakorlatok kicserélését, valamint olyan intézkedések alkalmazását, amelyek az érintett országokban az ifjúság területéhez kapcsolódó projektek és tevékenységek eredményeinek felhasználását és terjesztését célozzák.
3.2. Együttműködés a többi országgal
Ez az intézkedés az ifjúság terén folytatott együttműködési tevékenységeket, különösen a program többi partnerországával a helyes gyakorlatok kicserélését támogatja.
Az intézkedés ösztönzi a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság csereprogramjait és képzését, valamint az ifjúsági szervezetek közötti partneri kapcsolatok és hálózatok kiépítését.
A fiatalok többoldalú csereprogramjait tematikus alapon ezen országok és a programban részt vevő országok között lehet megvalósítani.
Támogatásban azokat a tevékenységek részesülnek, amelyek ösztönzőleg hatnak hasonló tevékenységek beindítására.
Az iparosodott országokkal folytatott együttműködés keretében ezen intézkedés csak a projektek európai résztvevőinek nyújt finanszírozást.
4. TEVÉKENYSÉG - A fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság és támogató rendszerek
E tevékenység célja a fiatalokat támogató struktúrák minőségi javítása, a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság munkájának támogatása, a program minőségi fejlesztése, valamint az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatásával a fiatalok európai szintű polgári szerepvállalásának elősegítése.
A 4. tevékenységre vonatkozó indikatív pénzügyi keret nem lehet kevesebb a mind az öt intézkedésre előirányzott teljes költség 15 %-ánál (a 2007-2013 közötti időszakra).
4.1. Az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatása
Ez az intézkedés olyan nem kormányzati szervezetek működését támogatja, amelyek az ifjúságpolitika területén európai szintű tevékenységet folytatnak, és általános európai érdekű célt tűztek ki maguk elé. Tevékenységeiknek különösen hozzá kell járulniuk a fiataloknak a közösség életében és társadalomban való aktív szerepvállalásához, valamint a tágan értelmezett ifjúságpolitika területén az európai együttműködési tevékenységek fejlesztéséhez és végrehajtásához.
Egy szervezet akkor részesülhet működési támogatásban, ha a következő rendelkezéseknek eleget tesz:
— |
legalább egy éve jogi személyiséggel kell rendelkeznie; |
— |
nonprofit tevékenységet kell folytatnia; |
— |
az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően székhelyének egy, a programban részt vevő országban vagy bizonyos kelet-európai államokban (2) kell lennie; |
— |
tevékenységeit egyedül vagy különféle összehangolt társulások formájában európai szinten kell folytatnia, struktúrájának és tevékenységeinek pedig legalább nyolc, a programban részt vevő országot kell lefednie; a fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek európai képviseleti hálózatáról is szó lehet; |
— |
tevékenységeinek összhangban kell lenniük az ifjúságpolitika terén folytatott közösségi fellépés alapelveivel; |
— |
lehet csak a fiatalok érdekében tevékenykedő szervezet vagy sokrétűbb és csak részben a fiatalokra irányuló tevékenységeket folytató szervezet; |
— |
a szervezetnek a fiatalokat be kell vonnia az érdekükben kialakított tevékenységek irányításába. |
A működési támogatásban részesített szervezeteket pályázati eljárás útján választják ki. A kiválasztott szervezetekkel többéves partnerségi keretmegállapodásokat lehet kötni. A keretmegállapodások ugyanakkor nem zárják ki, hogy további résztvevők számára éves pályázati felhívásokat írjanak ki.
Az ifjúsági szervezeteknek különösen a következő tevékenységei járulhatnak hozzá a közösségi fellépés erősítéséhez és hatékonyságának javításához:
— |
a fiatalok nézeteinek és érdekeinek - a maguk sokszínűségében - európai szinten történő képviselete; |
— |
ifjúsági csereprogramok és önkéntes szolgálatok; |
— |
nem formális és informális képzés és ifjúsági tevékenységi programok; |
— |
az interkulturális képzés és megértés elősegítése; |
— |
európai kérdések, valamint az Európai Unió politikáihoz és az ifjúságpolitikához kapcsolódó kérdések megvitatása; |
— |
a közösségi tevékenységgel kapcsolatos információk terjesztése; |
— |
a fiatalok részvételét és kezdeményezéseit támogató tevékenységek. |
Ezen intézkedés címén a működési támogatás meghatározásánál csak azokat a működési költségeket lehet figyelembe venni, amelyek a kiválasztott szervezet szokásos tevékenységeinek megfelelő végrehajtásához szükségesek, nevezetesen a személyzettel kapcsolatos költségeket, az általános költségeket (bérleti díj, az ingatlannal kapcsolatos terhek, berendezések, irodai beszerzések, távközlési díjak és postaköltségek stb.), a belső értekezletek költségeit, valamint a publikációs költségeket, a tájékoztatással és a terjesztéssel járó kiadásokat.
A támogatás odaítélésekor tiszteletben kell tartani a szervezet függetlenségét tagjai kiválasztásában és autonómiáját tevékenységeinek részletes meghatározásában.
A Bizottságnak rendelkezésre kell bocsátania egy olyan felhasználói útmutatót, amely világosan részletezi a megítélt támogatások elfogadásakor fennálló jogokat és kötelezettségeket.
Az érintett szervezetek költségvetésének legalább 20 %-át nem közösségi forrásokból kell finanszírozni.
A 790/2004/EK határozat alapján alapított ifjúsági szervezetek fenntarthatósága és folyamatossága érdekében a 4.1. tevékenység szerinti éves minimum összeg 2 600 000 euró.
4.2. Az Európai Ifjúsági Fórum támogatása
Ezen intézkedés keretében pénzügyi támogatásban részesíthetők az Európai Ifjúsági Fórum - mint általános európai érdekű célt követő szervezet - állandó tevékenységei, tiszteletben tartva az alábbi elveket:
— |
az Európai Ifjúsági Fórum függetlensége tagjainak kiválasztásában, biztosítva a különféle típusú ifjúsági szervezetek minél szélesebb körű képviseletét; |
— |
az Európai Ifjúsági Fórum autonómiája tevékenységeinek részletes meghatározásában; |
— |
a tagsággal nem rendelkező ifjúsági szervezetek és a szervezetekbe nem tartozó fiatalok minél szélesebb körű bevonása az Európai Ifjúsági Fórum tevékenységeibe; |
— |
az Európai Ifjúsági Fórum aktív közreműködése a fiatalokat érintő európai szintű politikai folyamatokban különösen azáltal, hogy választ ad az európai intézmények kérdéseire, amikor azok a civil társadalommal konzultálnak, és elmagyarázza tagjainak az intézmények által képviselt álláspontokat. |
Az Európai Ifjúsági Fórum támogatható kiadásai egyaránt magukban foglalják a működési költségeket és az intézkedések végrehajtásához szükséges kiadásokat. Mivel az Európai Ifjúsági Fórum folytonosságát biztosítani kell, a program forrásait a következő iránymutatás szerint kell elosztani: az Európai Ifjúsági Fórumnak odaítélt éves források összege nem lehet kevesebb 2 200 000 eurónál.
Az Európai Ifjúsági Fórumnak a támogatás a megfelelő munkaprogram és költségvetés benyújtását követően ítélhető oda. A Bizottsággal kötött partnerségi megállapodásnak megfelelően a támogatásokat évenként vagy megújítható alapon lehet odaítélni.
A Fórum költségvetésének legalább 20 %-át nem közösségi forrásokból kell finanszírozni.
Az Európai Ifjúsági Fórum különösen a következő tevékenységeket folytatja:
— |
a fiatalok képviselete az Európai Unióban; |
— |
tagjai és az Európai Unió álláspontjainak összehangolása; |
— |
az ifjúsággal kapcsolatos információk továbbítása az európai intézmények felé; |
— |
az Európai Unió információinak továbbítása a nemzeti ifjúsági tanácsok és a nem kormányzati szervezetek felé; |
— |
a fiatalok demokratikus életben való részvételének elősegítése és előkészítése; |
— |
az ifjúságpolitika területén az Európai Unió szintjén meghatározott új együttműködési kerethez nyújtott hozzájárulás; |
— |
az ifjúságpolitikák, a szociálpedagógiai munka, az oktatási lehetőségek fejlesztéséhez és a fiatalokkal kapcsolatos információk terjesztéséhez, valamint a fiatalok Európán belüli képviseleti struktúráinak kialakításához nyújtott hozzájárulás; |
— |
Európa és a világ más régióinak ifjúságával kapcsolatos kérdések, valamint az Európai Uniónak a fiatalok érdekében folytatott tevékenységének megvitatása, és a kapcsolódó elméleti munkák elkészítése. |
4.3. A fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság képzése és hálózatba szervezése
Ez az intézkedés azokat a tevékenységeket támogatja, amelyek az ifjúságpolitika terén a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság - különösen az ifjúsági animátorok, a projektfelelősök, az ifjúsági tanácsadók és a projektekben közreműködő pedagógusok - képzésére irányulnak. Az intézkedés a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság tapasztalatainak, szakértelmének és helyes gyakorlatainak kicseréléséhez is támogatást nyújt. Ugyancsak támogatja azokat a tevékenységeket, amelyek a program keretében megkönnyítik a hosszú távra szóló és minőségi projektek, illetve partneri kapcsolatok kialakítását. Kiemelt figyelmet kell fordítani azokra a tevékenységekre, amelyek a közösségi programokban való részvétel tekintetében a legtöbb nehézséggel szembesülő fiatalok részvételét segítik elő.
4.4. Az innovációt és a minőséget ösztönző projektek
Ez az intézkedés azokat a projekteket támogatja, amelyek célja, hogy az ifjúságpolitika területén újító megközelítési módokat vezessenek be, alkalmazzanak és terjesszenek el. Ezen újító megközelítési módok az ifjúságpolitika területén az európai együttműködés keretének fejlődésével, a különféle származású partnerek részvételével vagy az információk terjesztésével összefüggő tartalomra és célkitűzésekre vonatkozhatnak.
4.5. A fiatalok és a fiatalokkal való munkában és az ifjúsági szervezetekben található képzett aktív lakosság tájékoztatását célzó tevékenységek
Ez az intézkedés a fiatalok tájékoztatását és a velük való kommunikációt támogatja azáltal, hogy elősegíti hozzáférésüket a vonatkozó információkhoz és a kommunikációs szolgáltatásokhoz annak érdekében, hogy fokozza a közösség életében való szerepvállalásukat, és mint aktív és felelős polgároknak megkönnyítse a bennük rejlő lehetőségek kifejezésre juttatását. E célból támogathatók azok az intézkedések, amelyek európai és nemzeti szinten javítják a fiatalok hozzáférését az információkhoz és a kommunikációs szolgálatokhoz, amelyek elősegítik a minőségi tájékoztatást, és amelyek a fiatalokat nagyobb részvételre ösztönzik az információk előkészítésében és terjesztésében.
Ez az intézkedés különösen azon európai, nemzeti, regionális és helyi portálok fejlesztéséhez járul hozzá, amelyek különféle - elsősorban a fiatalok körében leggyakrabban használt - eszközökkel segítik a kifejezetten a fiataloknak szóló információk terjesztését. E tevékenység olyan intézkedésekhez is támogatást nyújthat, amelyek elősegítik, hogy a fiatalok aktívan részt vegyenek az érthető, felhasználóbarát és célirányos tanácsok és tájékoztató anyagok előkészítésében és terjesztésében, javítva ezáltal az információk minőségét, és biztosítva, hogy azokhoz valamennyi fiatal hozzáférhessen. A nemek közötti egyenlőségnek és az azt megkülönböztető nyelvezetnek minden publikációban kifejezetten és világosan meg kell jelennie.
4.6. Partneri kapcsolatok
Ez az intézkedés lehetőséget ad a regionális vagy helyi szervezetekkel kialakított partneri kapcsolatok finanszírozására azzal a céllal, hogy hosszabb távra a program különféle intézkedéseit ötvöző projekteket dolgozhassanak ki. A finanszírozás a koordinációs projektekre és tevékenységekre irányul.
4.7. A program struktúráinak nyújtott támogatás
Ez az intézkedés lehetővé teszi a 8. cikk (2) bekezdésében említett struktúrák, különösen a nemzeti ügynökségek finanszírozását. E támogatás az ügynökség munkaprogramjában elfogadott valamennyi támogatható kiadás 50 %-át meg nem haladó működési támogatás odaítélésével történhet. Ez az intézkedés ugyancsak lehetővé teszi olyan hasonló szervezetek finanszírozását, mint a nemzeti koordinátorok, a forrásközpontok, az EURODESK-hálózat, az euromediterrán ifjúsági platform és az ifjú európai önkéntesek azon társulásai, amelyek az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontja és (3) bekezdése értelmében nemzeti szinten végrehajtó szervként járnak el.
4.8. A program további értékelése
A Bizottság a program végrehajtásának megkönnyítése érdekében szemináriumokat, szakmai konferenciákat vagy találkozókat szervezhet. Emellett megfelelő tájékoztatási, publikációs és terjesztési tevékenységeket folytathat, valamint értékelheti és ellenőrizheti a programot. Az ilyen tevékenységeket támogatások vagy közbeszerzési eljárások útján lehet finanszírozni, vagy azokat közvetlenül a Bizottság szervezheti és finanszírozhatja.
5. TEVÉKENYSÉG - A politikai együttműködéshez nyújtott támogatás
E tevékenység célja, hogy az ifjúságpolitika területén elősegítse az európai együttműködést.
Az 5. tevékenységre vonatkozó indikatív pénzügyi keret nem lehet kevesebb a mind az öt intézkedésre előirányzott teljes költség 4 %-ánál (a 2007-2013 közötti időszakra).
5.1. A fiatalok és az ifjúságpolitika felelőseinek találkozói
Ez az intézkedés azokat a tevékenységeket támogatja, amelyek lehetővé teszik a fiatalok és szervezeteik, valamint az ifjúságpolitika felelősei között a politikai együttműködést és a strukturált párbeszédet. E tevékenységek célja különösen az, hogy az ifjúságpolitika területén támogassák az együttműködést, az elképzelések és a helyes gyakorlatok kicserélését, az Unió elnökségei által szervezett konferenciákat, és támogassák a fiataloknak Európában, mint politikai, társadalmi és kulturális közösségben történő részvételét szorgalmazó és elősegítő ifjúsági szemináriumokat, valamint más, az Európai Uniónak az ifjúságpolitikához kapcsolódó projektjei és tevékenységei eredményeinek kiaknázását és terjesztését szolgáló tevékenységeket.
5.2. Európai ifjúsági hét
Ebben az összefüggésben az európai ifjúsági hét az európai ifjúságpolitika meghatározó részeként rendszeres és állandó eseménnyé válik. A tevékenységek megtervezésében és szervezésében fiatalok csoportjának kell részt vennie annak érdekében, hogy a fiatalok részvétele kerülhessen a hét középpontjába.
Az Európai ifjúsági héten központi és decentralizált alapon többek között az alábbi eseményeknek kellene szerepelniük:
— |
tájékoztatás az Európai Unió intézményeiről, |
— |
olyan tevékenységek, amelyek révén a fiataloknak lehetőségük nyílik rá, hogy EP-képviselőikkel megosszák az őket foglalkoztató kérdéseket, |
— |
a Cselekvő ifjúság-programnak köszönhetően létrejött legjobb ifjúsági projektek kitüntetése. |
5.3. Az ifjúságpolitika területének jobb megértését és megismerését célzó tevékenységek támogatása
Ez az intézkedés olyan különleges projekteket támogat, amelyek lehetővé teszik a koordináció nyílt módszerének keretében meghatározott témákhoz kapcsolódó, meglévő ismeretek meghatározását, valamint olyan projekteket, amelyek ezen ismereteket kiegészítik, naprakésszé és könnyebben hozzáférhetővé teszik.
Ez az intézkedés továbbá azon módszertani fejlesztések támogatását célozza, amelyek lehetővé teszik a tanulmányok eredményeinek elemzését és összevetését, valamint biztosítják azok minőségét.
A program az ifjúságpolitika területén működő különféle szereplők hálózatának kiépítését is támogathatja.
5.4. Együttműködés a nemzetközi szervezetekkel
E tevékenység támogathatja az Európai Uniónak az ifjúságpolitika területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel - így az Európa Tanáccsal és az Egyesült Nemzetek Szervezetével vagy annak szakosodott intézményeivel - való együttműködését.
6. A PROGRAM IRÁNYÍTÁSA
A program pénzügyi kerete azokat a kiadásokat is fedezheti, amelyek a program irányításához és célkitűzéseinek megvalósításához közvetlenül szükségesek, az előkészítést, a figyelemmel kísérést, az ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak, így többek között a tanulmányok készítéséhez, összejövetelekhez, tájékoztatási és publikációs tevékenységekhez, az információcserét szolgáló informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, valamint minden más, a Bizottság által a program irányításához igénybe vehető közigazgatási és műszaki segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadást.
Mintaszerű eljárások és modellprojektek bemutatása érdekében adatbankot hoznak létre, amely az ifjúsági tevékenységekre vonatkozó meglévő ötletekkel kapcsolatos információkat tartalmazza.
7. ELLENŐRZÉSEK ÉS VIZSGÁLATOK
Az e határozat 13. cikke (2) bekezdésében ismertetett eljárásnak megfelelően kiválasztott projektek esetében egy mintavétellel történő ellenőrzési rendszert kell bevezetni.
A támogatás résztvevője az utolsó kifizetést követően öt évig a Bizottság rendelkezésére tart minden, kiadást igazoló dokumentumot. A támogatás résztvevője biztosítja, hogy a partnerei vagy tagjai birtokában lévő bizonylatok, szükség esetén, a Bizottság rendelkezésére álljanak.
A Bizottság, közvetlenül saját személyzete révén vagy bármely más, általa kiválasztott, minősített szervezet révén ellenőrizheti a támogatás felhasználását. Ilyen ellenőrzésekre a szerződés időtartama alatt, illetve a támogatás zárókifizetését követő ötéves időszakban kerülhet sor. Az ellenőrzések eredményei alapján a Bizottság szükség szerint a visszafizetésről határozhat.
A Bizottság munkatársainak, valamint a Bizottság által felhatalmazott külső személyeknek joguk van ahhoz, hogy a résztvevő helyiségeibe belépjenek, és az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz - beleértve az elektronikus formában létező információkat is - hozzáférjenek.
A Számvevőszék és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) - különösen a hozzáférés vonatkozásában - ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.
A Bizottságnak a 10. cikk alapján hozott határozatai, a nemzeti ügynökségekkel kötött megállapodások, a résztvevő harmadik országokkal kötött megállapodások, valamint az abból fakadó megállapodások és szerződések előirányozzák a Bizottság (vagy bármely, általa felhatalmazott személy) és azon belül az OLAF által végzett figyelemmel kísérést és pénzügyi ellenőrzést, valamint a Számvevőszék által adott esetben a helyszínen végzett ellenőrzéseket. Ezeket az ellenőrzéseket a nemzeti ügynökségeknél és, amennyiben szükséges, a támogatások kedvezményezettjeinél lehet végezni.
Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (3) összhangban a Bizottság helyszíni vizsgálatokat és ellenőrzéseket is végezhet.
Az e határozatban említett közösségi tevékenységek esetében az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) 1. cikke (2) bekezdésében említett szabálytalanság fogalmán egy jogalany cselekménye vagy mulasztása miatt a közösségi jog valamely rendelkezésének megsértését vagy bármely kötelezettség figyelmen kívül hagyását kell érteni, amelyek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése vagy az általa kezelt költségvetések indokolatlan kiadás miatt kárt szenvednek.
(1) A jövőbeni fejlesztésekre is figyelemmel, szomszédos országnak a következőket kell tekinteni: Örményország , Azerbajdzsán, Belorusszia, Grúzia, Moldova, az Orosz Föderáció és Ukrajna, Algéria, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Líbia, Marokkó, a Palesztin Területek, Szíria és Tunézia.
(2) Belorusszia, Moldova, Orosz Föderáció, Ukrajna.
P6_TA(2005)0397
Kultúra 2007 ***I
Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Kultúra 2007 program (2007-2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2004)0469 - C6-0094/2004 - 2004/0150(COD))
(Együttdöntési eljárás: első olvasat)
Az Európai Parlament,
— |
tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0469) (1), |
— |
tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 151. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0094/2004), |
— |
tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
— |
tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Külügyi Bizottság véleményére (A6-0269/2005), |
1. |
jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
2. |
rámutat arra, hogy a 2006 utánra vonatkozó bizottsági javaslatban szereplő előirányzatok a következő többéves pénzügyi tervről szóló döntéstől függenek; |
3. |
felhívja a Bizottságot, hogy amint a következő többéves pénzügyi terv elfogadásra kerül, nyújtson be javaslatot a program pénzügyi referenciaösszegének módosítására, ha szükséges; |
4. |
felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
5. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
(1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
P6_TC1-COD(2004)0150
Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2005. október 25-én került elfogadásra a Kultúra-program létrehozásáról (2007-2013) szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 151. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (1),
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
mivel:
(1) |
A kulturális együttműködés és cserék előmozdítása alapvető fontosságú Európa nyelvi és kulturális sokszínűségének tiszteletben tartásához és támogatásához, valamint az európai polgároknak Európa más kultúráiról szerzett ismereteinek bővítéséhez , és ezzel együtt közös európai kulturális örökségük fokozott tudatosításához. A kulturális és nyelvi együttműködés és sokszínűség támogatása, azáltal hogy ösztönzi az európai polgároknak az integráció folyamatában való közvetlen részvételét, egyben ahhoz is hozzájárul, hogy az európai polgárság kézzelfogható realitássá váljon. |
(2) |
Európa kulturális sokszínűségének megőrzésére, valamint a közös kulturális tényezők és a kulturális örökség előmozdítására irányuló aktív kultúrpolitika hozzájárulhat ahhoz, hogy az Európai Uniót a világban nagyobb figyelem övezze. |
(3) |
Az építészeti örökség az európai kulturális örökség fontos része. Az építészeti örökség megóvására és megőrzésére irányuló közösségi fellépésnek ki kell egészítenie a nemzeti és regionális intézkedéseket. |
(4) |
Annak érdekében, hogy a polgárok elkötelezzék magukat az európai integráció mellett, és abban teljes mértékben részt vegyenek, még inkább rá kell világítani közös kulturális értékeikre és gyökereikre, amelyek meghatározó összetevői identitásuknak, valamint az Európai Unió alapjogi chartáját tiszteletben tartó, a szabadságon, egyenlőségen, demokrácián, az emberi méltóság és integritás tiszteletben tartásán , tolerancián és szolidaritáson alapuló társadalomhoz való tartozásuknak. |
(5) |
A Kultúra 2007-2013 programnak figyelembe kell vennie a tagállamok kulturális tevékenységét és kulturális örökségét, úgymint az építészetet, a szobrászművészetet, a zenét, az irodalmat és az előadóművészetet, miközben meg kell tartania szektoroktól független voltát, és nyitottnak kell maradnia az újításra és az egyes ágazatok közötti kapcsolatokra. |
(6) |
A kulturális szektor nagyszámú lehetséges munkahelyet jelent, ráadásul világos összefüggés van a kultúrába történő beruházások és a gazdasági fejlődés között. |
(7) |
Alapvető fontosságú, hogy a kulturális szektor részt vegyen és szerepet vállaljon a tág értelemben vett európai politikai fejleményekben. Éppen ezért a kulturális iparnak hangsúlyosabb helyet kell kapnia a lisszaboni stratégia keretében megvalósított programokban, hiszen ez az iparág egyre növekvő szerepet játszik az európai gazdaságban. |
(8) |
Amennyiben a cél a lisszaboni stratégia sikeres végrehajtása és egy széles körben érthető és támogatott igen versenyképes, tudásalapú gazdaság létrehozása, a specializált szaktudást egy szélesebb kulturális közegben kell értelmezni, tekintettel a kultúrpolitikák nemzeti és európai szintű fontosságára. |
(9) |
Szükség van továbbá az aktív polgárság előmozdítására és a kirekesztés valamennyi formája ellen folytatott küzdelem megerősítésére, beleértve a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelmet is. |
(10) |
A múzeumok fontos letéteményesei és közvetői az európai kulturális örökségnek és segíthetnek az aktív polgárság előmozdításában, valamint a kirekesztés elleni harc megerősítésében azáltal, hogy betekintést nyújtanak Európa történelmébe és kulturális sokszínűségébe, és segítenek annak megértésében. |
(11) |
A népesség nagy szegénységben élő része kulturálisan is hátrányos helyzetben van. Azok számának növelése, akik hozzáférnek a kultúrához és a kulturális örökséghez, mintegy hozzájárul a szociális kirekesztés elleni küzdelemhez is. |
(12) |
A Szerződés 3. cikke kimondja, hogy valamennyi, e cikkben említett tevékenység folytatása során a Közösség az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítására törekszik. |
(13) |
A Kaleidoscope, Ariane és Raphael kulturális programok, majd a Kultúra 2000 program - amelyeket a 719/96/EK (3), a 2085/97/EK (4), a 2228/97/EK (5) és az 508/2000/EK (6) európai parlamenti és tanácsi határozatok hoztak létre - a kultúra területén a közösségi tevékenység végrehajtásának ígéretes szakaszait jelentették. Ennélfogva számottevő tapasztalat gyűlt össze, különösen az említett kulturális programok értékelésének köszönhetően. Ezen értékelések és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció eredményeire, valamint az európai intézmények munkáira támaszkodva a Közösség kulturális tevékenységét most racionalizálni kell, és meg kell erősíteni. Létre kell hozni tehát egy e célt szolgáló programot. |
(14) |
Az európai intézmények számos alkalommal nyilatkoztak a Közösség kulturális tevékenységét és a kulturális együttműködés jelentőségét érintő témákban: különösen az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos új munkatervről szóló, 2002. június 25-i (7) és az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos munkaterv végrehajtásáról szóló, 2002. december 19-i (8) tanácsi állásfoglalásokban, továbbá az Európai Unióban a kulturális együttműködésről szóló, 2001. szeptember 5-i (9), a Kultúra 2000 program végrehajtásáról szóló, 2002. február 28-i (10), a kibővült Európában a színház és az előadó-művészetek jelentőségéről és dinamizmusáról szóló, 2002. október 22-i (11), a kulturális iparágakról szóló, 2003. szeptember 4-i (12) európai parlamenti állásfoglalásokban, valamint a Régiók Bizottságának a Kultúra 2000 program meghosszabbításáról szóló, 2003. október 9-i véleményében. |
(15) |
A Tanács az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos új munkatervről (2005-2006) szóló, 2004. november 16-i következtetéseiben, az Európai Parlament a kulturális iparágakról szóló, 2003. szeptember 4-i állásfoglalásában, illetve az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az európai kulturális iparágakról szóló, 2004 január 28-i véleményében egyaránt síkra szálltak a nem audiovizuális kulturális iparágak gazdasági és szociális sajátosságainak fokozottabb figyelembevétele mellett. |
(16) |
A Tanács fenti állásfoglalásaiban hangsúlyozta, hogy a kultúra vonatkozásában közösségi szinten koherensebb megközelítési módot kell alkalmazni, és hogy az európai kulturális együttműködés keretében az európai hozzáadott érték alapvető fontosságú és meghatározó fogalom, ahogy a kultúra területén folytatott közösségi tevékenységeknek is általános feltétele. |
(17) |
Annak érdekében, hogy Európa népeinek közös kulturális térsége valósággá váljon, elő kell mozdítani az európai jelentőségű kulturális örökség megőrzését és az azzal kapcsolatos tudást, a kultúra szereplőinek nemzetek közötti mobilitását, valamint a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlását, valamint ösztönözni kell a kulturális párbeszédet és cseréket. |
(18) |
Ezzel összefüggésben elő kell segíteni a kulturális szereplők fokozott együttműködését olyan többéves együttműködési hálózatok létrehozására ösztönözve őket, amelyek lehetővé teszik a közös tevékenységek kialakítását, a tényleges európai hozzáadott értékkel bíró, fokozottan célirányos tevékenységek támogatását; a jelképes kulturális események felkarolását; az európai kulturális együttműködési szervezetek támogatását és az európai érdeklődésre számot tartó témakörökben végzett elemző munka ösztönzését; valamint a kulturális együttműködés területén az információk összegyűjtését, terjesztését és az azt támogató tevékenységeket . |
19) |
a Kultúra Európai Fővárosa eseménysorozat 2005-2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának megállapításáról szóló, 1999. május 25-i 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (13) alapján az európai polgárok körében nagy érdeklődésre számot tartó és a közös kulturális térséghez való tartozás érzését erősítő eseménysorozatot jelentős összegekkel kell támogatni. Az eseménysorozat keretében a hangsúlyt a transzeurópai kulturális együttműködésre kell helyezni. |
(20) |
A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 792/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (14) keretében szerzett tapasztalatokra támaszkodva támogatni kell azoknak a szervezeteknek a működését, amelyek az európai kulturális együttműködés érdekében fejtik ki tevékenységüket, és amelyek így az európai kultúra „nagyköveteinek” szerepét töltik be. |
(21) |
A Szerződés 151. cikke (4) bekezdése szellemében a kulturális területen végzett közösségi tevékenységnek a többi közösségi politikával, tevékenységgel és eszközzel koherensnek kell lennie, és ki kell egészítenie azokat. Különös figyelmet kellene szentelni a kultúra, illetve az oktatás területén hozott közösségi intézkedések közös felületeinek, annak biztosítása érdekében, hogy a kettős jellegű projektek (példának okáért az ifjú zenészek képzésére irányuló projektek) megfelelő támogatásban részesüljenek, a relevánsabbnak bizonyuló területre irányuló közösségi intézkedéseken keresztül. |
(22) |
Az Európai Uniónak mind nemzeti, illetve közösségi, mind nemzetközi szinten figyelemfelkeltő kampányt kell folytatnia a kulturális tartalmak és művészi kifejezésmódok sokszínűségéről szóló UNESCO-egyezmény mellett. Az Uniónak ügyelnie kellene, hogy ez az egyezmény soha ne csorbíthassa az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat a kultúra és a hagyományok nevében. |
(23) |
A szólásszabadság elvének tiszteletben tartása mellett a programnak hozzá kell járulnia az Európai Unió azon erőfeszítéseihez, amelyek a fenntartható fejlődés és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem előmozdítását célozzák. |
(24) |
Az európai uniós tagságra jelölt országoknak és az EGT-megállapodást aláíró EFTA-államoknak lehetőségük van arra, hogy - az ezen országokkal kötött megállapodásoknak megfelelően - részt vegyenek a közösségi programokban. |
(25) |
A 2003. június 19-20-i Európai Tanács elfogadta a Tovább az európai integráció útján címet viselő, Nyugat-Balkánról szóló thesszaloniki napirendet, amely előirányozza, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára - a Közösség és ezen országok között aláírandó keretmegállapodások alapján - hozzáférést kell biztosítani a közösségi programokhoz. Ezen országoknak lehetővé kell tenni - a költségvetési megfontolások vagy politikai prioritások függvényében -, hogy amennyiben kívánják, a programban részt vegyenek, vagy a két fél között megállapítandó kiegészítő előirányzatok és különleges eljárások alapján egy korlátozottabb együttműködési formában részesüljenek. |
(26) |
A programnak azt is lehetővé kell tennie, hogy más, az Európai Közösséggel kulturális rendelkezéseket tartalmazó megállapodásokat kötött harmadik országokkal - a közösen elfogadandó eljárások szerint - együtt lehessen működni. |
(27) |
Helyénvaló létrehozni a kulturális együttműködéshez egy egységes finanszírozási és tervezési eszközt, a „ Kultúra programot ”, a 2007. január 1-jétől2013. december 31-éig terjedő időszakra. |
(28) |
Általános az egyetértés abban, hogy egy ilyen finanszírozási és programozási eszköz számára megfelelő költségvetési forrásokat kell biztosítani a kitűzött nagyra törő célok eléréséhez. |
(29) |
A közösségi tevékenység a kulturális együttműködés területén folytatott nemzeti vagy regionális tevékenységeket egészíti ki. Mivel a tervezett tevékenység célkitűzéseit ( az európai jelentőségű kulturális örökség megőrzése és az azzal kapcsolatos tudás, az európai kulturális szereplők nemzetek közötti mobilitása, a műalkotások és a kulturális, illetve művészeti termékek nemzetek közötti áramlása, valamint a kultúrák közötti párbeszéd) transznacionális jellegüknél fogva a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
(30) |
A közösségi támogatás végrehajtásával kapcsolatban figyelembe kell venni az európai kulturális ágazat sajátos jellegét, és különösen ügyelni kell arra, hogy a közigazgatási és pénzügyi eljárások a lehető legegyszerűbbek legyenek, és megfeleljenek a kitűzött céloknak, valamint a kulturális ágazat gyakorlatainak és fejlődésének. |
(31) |
Tekintettel Európa különösen nagy kulturális és nyelvi sokszínűségére, támogatni kell az irodalmi művek modern nyelvekre való fordítását; ezt a támogatást ki kell terjeszteni a klasszikus ókori és középkori görög és latin szövegek fordítására is; figyelmet kell fordítani a műfordítói tevékenység sajátosságaira is . |
(32) |
Ezt a programot a kiigazítások, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai terén történő kiigazítások érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve kell folyamatosan nyomon követniük és értékelniük. Az értékelés magában foglalja a független és pártatlan szervezetek által végzett külső értékelést is. |
(33) |
A program nyomon követésére és értékelésére irányuló intézkedéseknek mérhető, megvalósítható, megfelelő és időben meghatározott célkitűzésekre és sajátos mutatókra kellene támaszkodniuk. |
(34) |
A szabálytalanságok és csalások megelőzése, az elveszett, jogtalanul kifizetett vagy felhasznált alapok visszaszerzése érdekében megfelelő intézkedéseket kell elfogadni. |
(35) |
Ez a határozat a program teljes időtartamára megállapítja azt a pénzügyi keretet, amely a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás (15) 33. pontjának értelmében elsődleges hivatkozási alapul fog szolgálni. |
(36) |
Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK (16) tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni. |
(37) |
Átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy egyrészről az 508/2000/EK vagy a 792/2004/EK határozattal létrehozott programok, másrészről az e határozattal létrehozott program közötti átmenet zökkenőmentes legyen, |
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A program létrehozása és időtartama
(1) E határozat létrehozza a Kultúra-programot mint a kultúra területén folytatott közösségi tevékenységek egységes többéves programját (a továbbiakban: a program).
(2) A programot a 2007. január 1-jével kezdődő és 2013. december 31-ével záruló időszakban kell végrehajtani.
2. cikk
A program pénzügyi kerete
(1) E program végrehajtásának pénzügyi kerete az 1. cikkben említett időszakra 600 millió euró.
(2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi lehetőségek keretén belül a költségvetésért felelős hatóság hagyja jóvá.
3. cikk
A program célkitűzései
(1) A program általános célkitűzése, hogy hozzájáruljon az európaiak közös kulturális térségének előtérbe helyezéséhez a programban részt vevő országok alkotói, kulturális szereplői és kulturális intézményei közötti kulturális együttműködés fejlesztésével az európai polgárság kialakulásának elősegítése érdekében.
(2) A program konkrét célkitűzései a következők:
a) |
az európai jelentőségű kulturális örökség megőrzésének és az azzal kapcsolatos tudásnak a támogatása; |
b) |
a kulturális ágazatban dolgozók nemzetek közötti mobilitásának elősegítése; |
c) |
a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlásának ösztönzése; |
d) |
a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása. |
4. cikk
A program cselekvési vonalai
(1) A program célkitűzéseit a következő, a mellékletben ismertetett tevékenységek végrehajtásával kell elérni:
a) |
Kulturális tevékenységek támogatása
|
b) |
A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatása. |
c) |
A kulturális ágazatot magában foglaló területeken, mint például a kulturális együttműködés, a kulturális örökség, az oktatás és kultúra közötti együttműködés, a művészek továbbképzése területén, illetve a kulturális ágazatban történő foglalkoztatással kapcsolatos elemző munkáknak, valamint az információk összegyűjtésének és terjesztésének támogatása. |
d) |
A zenei és művészeti oktatással kapcsolatos tevékenységek támogatása, az európai szintű tapasztalatcsere és szorosabb együttműködés elősegítése érdekében. |
(2) E tevékenységeket a mellékletben szereplő rendelkezésekkel összhangban kell végezni.
5. cikk
A harmadik országokat érintő rendelkezések
(1) A programban az alábbi országok is részt vehetnek:
— |
az EGT-megállapodást aláíró EFTA-államok az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően; |
— |
az Európai Unió előcsatlakozási stratégiájában részt vevő tagjelölt országok a keretmegállapodásban és a Társulási Tanácsok határozataiban megállapított általános elvekkel és ezen országok közösségi programokban való részvételére vonatkozó feltételekkel és általános eljárásokkal összhangban; |
— |
a nyugat-balkáni országok a közösségi programokban való részvételükről kötendő keretmegállapodásokban ezen országokkal közösen megállapított eljárások szerint; |
— |
az európai szomszédsági politika által lefedett országok az elkészítendő cselekvési terveknek megfelelően. |
Az e bekezdésben említett országok teljes mértékben részt vesznek a programban, feltéve, hogy a szükséges feltételek teljesülnek és a kiegészítő előirányzatok kifizetésre kerülnek.
A Bizottság biztosítja a kapcsolatot a program, valamint az egyéb közösségi intézkedések között, különös tekintettel az oktatás, a szakmai képzés, az ifjúság, a sport, a nyelvek, a társadalmi beilleszkedés, az EU külpolitikája, a kirekesztés formái elleni küzdelem és a kutatás területeire.
(2) A programban olyan harmadik országok is részt vehetnek - a két fél között megállapítandó kiegészítő előirányzatok és különleges eljárások alapján -, amelyek az Európai Közösséggel kulturális záradékokat tartalmazó társulási vagy együttműködési megállapodásokat kötöttek.
Azok az (1) bekezdésben említett nyugat-balkáni országok, amelyek nem kívánnak teljes mértékben részt venni a programban, az e bekezdésben említett feltételek mellett azzal együttműködhetnek.
6. cikk
Együttműködés a nemzetközi szervezetekkel
A program lehetővé teszi a kultúra területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel - így az UNESCO-val vagy az Európa Tanáccsal - való együttműködést együttes finanszírozás alapján és az egyes intézményeknek vagy szervezeteknek a 4. cikkben említett tevékenységek megvalósítására irányadó saját szabályaival összhangban.
7. cikk
A program és a közösségi fellépés más eszközeinek kiegészítő jellege
A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program kapcsolódjon más, különösen a strukturális alapokon keresztül történő és az oktatás, a szakképzés, az ifjúság, a sport, a nyelvek, a társadalmi befogadás, a diszkrimináció valamennyi formája elleni küzdelem, valamint a kutatás területén hozott közösségi intézkedésekhez.
8. cikk
Végrehajtás
(1) A melléklettel összhangban a program tárgyát képező közösségi tevékenységek végrehajtásáról a Bizottság gondoskodik.
(2) A következő intézkedéseket a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni:
a) |
az éves munkaprogram, beleértve a prioritásokat, valamint a kiválasztási kritériumokat és eljárásokat is; |
b) |
az éves költségvetés, valamint a pénzforrások elosztása a program egyes tevékenységei között; |
c) |
a program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos intézkedések. |
(3) Minden más, e határozat végrehajtásához szükséges intézkedést a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
9. cikk
Átláthatósági intézkedések
(1) A szakértők által kidolgozott kiválasztási kritériumokat és az alkalmazott besorolási kategóriákat valamennyi kulturális szereplő számára elérhetővé kell tenni.
(2) Tekintet nélkül arra, hogy egy szolgáltató megkapta-e a támogatást vagy sem, a pályázónak joga van megkapni a végső döntés alapjául szolgáló lényeges információkat.
10. cikk
Bizottság
(1) A Bizottságot munkájában egy, a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság képviselője által elnökölt bizottság segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével. Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében említett időszak hosszát két hónapban kell megállapítani.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével.
(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
11. cikk
Kulturális kapcsolattartó pontok
(1) A melléklet I.3.3. pontjában meghatározott kulturális kapcsolattartó pontok a programra vonatkozó információk nemzeti szinten történő terjesztésének végrehajtó szerveiként járnak el az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) (17) 54. cikke (2) bekezdése c) pontjára és (3) bekezdésére is figyelemmel.
(2) A kulturális kapcsolattartó pontoknak az alábbi kritériumoknak kell megfelelniük:
— |
megfelelő létszámú személyzettel rendelkeznek, amely birtokában van a feladatok ellátásához szükséges szakmai képesítésnek és a nemzetközi együttműködési környezetben végzett munkához szükséges nyelvismeretnek; |
— |
megfelelő infrastruktúrával rendelkeznek, különösen az informatikai berendezések és a kommunikációs eszközök tekintetében; |
— |
olyan közigazgatási környezeten működnek, amely lehetővé teszi számukra feladataik megfelelő elvégzését és mindenfajta érdekellentét elkerülését. |
12. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (18) 176. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság a kedvezményezettek jellemzőitől és a tevékenységek jellegétől függően határozhat arról, hogy azok mentesülnek a tevékenység vagy a munkaprogram megfelelő végrehajtásához szükséges képzettség és szakmai alkalmasság ellenőrzése alól.
(2) A pénzügyi támogatásokat jogi személyeknek ítélik oda. A költségvetési rendelet 114. cikke (1) bekezdésének alapján bizonyos esetekben ösztöndíj formájában természetes személyek is kaphatnak támogatást. A Bizottság díjakat is odaítélhet természetes vagy jogi személyeknek a program keretében végrehajtott tevékenységekért vagy projektekért. A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 181. cikkének megfelelően és a tevékenység jellegétől függően a Bizottság engedélyezheti az átalányfinanszírozást, illetve a termékegységre vetített költségskála alkalmazását.
(3) A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 168. cikke (1) bekezdése alapján a Kultúra Európai Fővárosainak egyes, az 1419/1999/EK határozat szerint meghatározott konkrét tevékenységei támogatásban részesülhetnek.
13. cikk
A program hozzájárulása más közösségi politikákhoz
A program hozzájárul az Európai Közösség keresztirányú politikáinak erősítéséhez, különösen azáltal, hogy:
a) |
előmozdítja a szólásszabadság alapelvének érvényesülését; |
b) |
erősíti az európai polgárság eszméjét és tudatosítja a közös európai kulturális örökséget; |
c) |
ösztönzi a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás jelentőségének tudatosítását; |
d) |
megerősíti az európai kulturális együttműködési program fontosságát, amelynek célja a kölcsönös megértés, a társadalmi beilleszkedés és tolerancia előmozdítása az Európai Unión belül; |
e) |
hozzájárul a diszkrimináció valamennyi, nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló formájának felszámolásához; |
f) |
bátorítja az európai polgárság öntudatra ébredését és erősíti az oktatás és a kultúra közötti együttműködést; |
g) |
előmozdítja a kulturális és nyelvi sokszínűség valamennyi megnyilvánulási formáját Európában. |
A program, valamint a harmadik országokkal való kulturális együttműködés területén folytatott közösségi politikák közötti összhang és kiegészítő jelleg különleges figyelmet kap.
14. cikk
Nyomon követés és értékelés
(1) A Bizottság gondoskodik a program folyamatos nyomon követéséről. A nyomon követés és értékelés folyamatának eredményeit a program végrehajtása során figyelembe kell venni.
A nyomon követés többek között a (4) bekezdés a) és c) pontjában említett jelentések elkészítését is magában foglalja.
A program konkrét célkitűzései, a nyomon követési jelentések eredményeinek fényében felülvizsgálhatóak a Szerződés 251. cikke értelmében.
(2) A Bizottság gondoskodik a program rendszeres, külső és független értékeléséről.
(3) A program értékelésének figyelemmel kell lennie a jelen határozatban foglalt célkitűzésekre, és garantálnia kell azok megvalósítását.
(4) A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának benyújtja:
a) |
az elért eredményeket, valamint e program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásait értékelő , külső és független időközi jelentést legkésőbb 2010. december 31-éig; |
b) |
e program folytatásáról szóló közleményt legkésőbb 2011. december 31-éig; |
c) |
egy külső és független utólagos értékelő jelentést legkésőbb 2015. december 31-éig. |
15. cikk
Átmeneti rendelkezések
Az 508/2000/EK vagy a 792/2004/EK határozatok alapján 2006. december 31-e előtt megkezdett tevékenységek irányítását az e határozatok rendelkezései szerinti lezárásukig kell folytatni.
Az 508/2000/EK határozat 5. cikke alapján létrehozott bizottságot az e határozat 10. cikke alapján létrehozott bizottság váltja fel.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
a Tanács részéről
az elnök
(1) HL C 164, 2005.7.5.,65. o.
(2) Az Európai Parlament 2005. október 25-i álláspontja.
(3) HL L 99., 1996.4.20., 20. o.
(4) HL L 291., 1997.10.24., 26. o.
(5) HL L 305., 1997.11.8., 31. o.
(6) HL L 63., 2000.3.10., 1. o.
(7) HL C 162., 2002.7.6., 5. o.
(8) HL C 13., 2003.1.18., 5. o.
(9) HL C 72. E, 2002.3.21., 142. o.
(10) HL C 293. E, 2002.11.28., 105. o.
(11) HL C 300. E, 2003.12.11., 156. o.
(12) HL C 76. E, 2004.3.25., 459. o.
(13) HL L 166., 1999.7.1., 1. o.
(14) HL L 138., 2004.4.30., 40. o.
(15) HL C 172., 1999.6.18., 1. o.
(16) HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
(17) HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
(18) HL L 357., 2002.12.31., 1. o. Az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
I. A TEVÉKENYSÉGEK ÉS ESEMÉNYEK ISMERTETÉSE
1. Első terület: kulturális tevékenységek támogatása
1.1. Többéves együttműködési hálózatok
A program támogatja az európai kulturális szereplők között létrejövő fenntartható és strukturált többéves együttműködési hálózatokat. E támogatás célja e hálózatok beindulásának és strukturálódásának, illetve földrajzi terjeszkedésének elősegítése. Ösztönözni kell, hogy a pólusok fenntartható alapokon jöjjenek létre, és pénzügyi önállóságra tegyenek szert.
Az egyes hálózatokat a programban részt vevő négy különböző ország legalább hat szereplőj e alkotja. Ennek célja, hogy összefogja egy vagy több ágazat szereplőit különféle többéves projekt vagy tevékenység körül, amelyek lehetnek ágazati vagy ágazatközi jellegűek, de amelyeknek közös célkitűzést kell követniük. Minden egyes hálózatnak rendelkeznie kell egy vezető szereplővel, aki a többi résztvevő szereplőt képviseli, és aki felelősséggel tartozik a Bizottság felé.
Az egyes hálózatok több strukturált és többéves kulturális tevékenység megvalósítására törekszenek. E tevékenységeket a közösségi finanszírozás teljes időtartama alatt kell végrehajtani. A 3. cikk (2) bekezdése a-c) pontjaiban meghatározott konkrét célkitűzés közül legalább kettőt kell érinteniük. Prioritást élveznek azok a hálózatok , amelyek a 3. cikk (2) bekezdése a-c) pontjaiban említett mindhárom célkitűzéshez kapcsolódó tevékenységeket kívánnak folytatni.
A hálózatokat pályázati felhívás útján választják ki, a költségvetési rendeletre és annak végrehajtási intézkedéseire is figyelemmel. Ennek keretében a kiválasztás többek között a társszervezőknek a tevékenységi területükön elismert szakértelme, a javasolt tevékenységek megfelelő végrehajtásához szükséges pénzügyi és működési kapacitásuk, valamint e tevékenységek minősége és a program - a 3. cikkben meghatározott - általános célkitűzésének és konkrét célkitűzéseinek való megfelelése alapján történik.
A hálózatoknak egy együttműködési megállapodáson kell alapulniuk, amely egy, a résztvevő országok egyikében jogi formával rendelkező és valamennyi társszervező által aláírt közös dokumentum.
A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 70 %-át , és degresszívnek kell lennie. Az éves támogatás összege nem haladhatja meg az 500 000 eurót. E támogatás három évnél nem rövidebb és öt évnél nem hosszabb időtartamra szól. Ezalatt az idő alatt a társszervezők helyettesíthetőek, mindaddig, amíg a célkitűzés és a képviselt országok száma azonos marad.
E támogatástípusra a program összköltségvetésének közel 29 %- át fordítják.
1.2. Együttműködési tevékenységek
A program támogatja az európai szereplők közötti, ágazati vagy ágazatközi jellegű kulturális együttműködési tevékenységeket. A kreativitás és az innováció prioritást élvez, különösen az európai jelentőségű kulturális örökségre vonatkozó tudás megőrzését és terjesztését célzó projektek. Különösen ösztönzik azokat a tevékenységeket, amelyek a hosszú távra szóló együttműködés területeinek felkutatását célozzák.
Minden egyes tevékenységet három különböző részt vevő ország legalább három kulturális szereplőjének kell kidolgoznia és megvalósítania, függetlenül attól, hogy e szereplők egy vagy több ágazatot képviselnek-e.
A tevékenységeket pályázati felhívás útján választják ki, a költségvetési rendeletre és annak végrehajtási intézkedéseire is figyelemmel. Ennek keretében a kiválasztás többek között a társszervezőknek a tevékenységi területükön elismert szakértelme, a javasolt tevékenységek megfelelő végrehajtásához szükséges pénzügyi és működési kapacitásuk, valamint e tevékenységek minősége és a program - a 3. cikkben meghatározott - általános célkitűzésének és konkrét célkitűzéseinek való megfelelése alapján történik.
A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 70 %-át. Az éves támogatás összege nem lehet kevesebb 30 000 eurónál, és nem haladhatja meg a 200 000 eurót. E támogatás tizenkettőtől huszonnégy hónapig terjedő időtartamra szól.
A projektek bemutatásához szükséges szereplők minimális számára, valamint a közösségi támogatás összegének minimumára és maximumára vonatkozó feltételek a műfordítás sajátos feltételeire való tekintettel módosíthatóak.
E támogatástípusra a program összköltségvetésének körülbelül 30 %- át fordítják.
1.3. Különleges tevékenységek
A program különleges tevékenységeket is támogat. E különleges tevékenységeknek nagyszabásúaknak és sokoldalúaknak kell lenniük, Európa népeinek körében nagy visszhangot kell kiváltaniuk, és hozzá kell járulniuk az egyazon közösséghez tartozás érzésének erősítéséhez, a tagállamok kulturális sokszínűsége iránti fogékonyság növeléséhez, valamint a kultúrák közötti és nemzetközi párbeszédhez. A 3. cikk (2) bekezdése a)-c) pontjaiban meghatározott konkrét célkitűzések közül legalább kettőt kell érinteniük.
E különleges tevékenységek ahhoz is hozzájárulnak, hogy a közösségi kulturális tevékenység nagyobb visszhangot kapjon, és kontinensünk kiemelt kulturális szerephez jusson.
„Különleges tevékenységként” támogathatók például a díjkiosztók, amennyiben azok művészeket, műveket vagy kulturális, illetve művészeti alkotásokat helyeznek a figyelem középpontjába, azokat a nemzeti határokon túl is ismerttél teszik, és ezáltal elősegítik a mobilitást és a cseréket (mint például az Európa Díj) .
E keretben jelentős támogatás kap a „Kultúra Európai Fővárosai” eseménysorozat olyan tevékenységek végrehajtásának elősegítése érdekében, amelyek a hangsúlyt az európai kultúra népszerűsítésére és a transzeurópai kulturális együttműködésre helyezik.
E keretben támogathatók még az 5. cikk (2) bekezdése és a 6. cikk szerinti harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködést célzó tevékenységek is.
A fent említett példák nem merítik ki a program ezen alterülete szerint támogatható tevékenységek listáját.
A különleges tevékenységek kiválasztási eljárásai a szóban forgó tevékenység függvényében változnak. A támogatások odaítéléséről pályázati felhívás és ajánlattételi felhívás útján döntenek, a költségvetési rendelet 54. és 168. cikke alá tartozó esetek kivételével. A kiválasztásnál azt is figyelembe kell venni, hogy az egyes tevékenységek mennyiben felelnek meg a program - a 3. cikkben meghatározott - általános célkitűzésének és konkrét célkitűzéseinek.
A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 60 %-át.
E támogatástípusra a program összköltségvetésének körülbelül 16 % -át fordítják.
2. Második terület: a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek, valamint a deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozását és a kapcsolódó megemlékezéseket célzó tevékenységek támogatása
E támogatás vagy úgy valósul meg, hogy működési támogatásként adják egy olyan szervezet állandó munkaprogramjához kapcsolódó kiadások társfinanszírozására, amely a kultúra területén közös európai érdeket szolgáló célt vagy egy az Európai Uniónak e területen folytatott politikája keretébe illeszkedő célkitűzést követ.
E támogatásokat előreláthatólag évenként, pályázati felhívás útján ítélik oda.
E területre a program összköltségvetésének körülbelül 14 % -át fordítják.
Európai kulturális érdekű szervezetek működésének támogatása
Támogatásban részesülhetnek azok a szervezetek, amelyek a kulturális együttműködés érdekében fejtik ki tevékenységüket a következő módok valamelyikén :
— |
európai szinten képviseleti feladatokat látnak el, |
— |
a transzeurópai közösségi kulturális együttműködést elősegítő információkat gyűjtenek össze vagy terjesztenek, |
— |
hálózatba szervezik a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket, |
— |
kulturális együttműködési projektek megvalósításában vesznek részt, |
— |
az európai kultúra nagyköveteinek szerepét töltik be (mint például az Európai Unió Ifjúsági Zenekara). |
E szervezeteknek tényleges európai dimenzióval kell bírniuk. E tekintetben tevékenységeiket európai szinten, egyedül vagy különféle összehangolt társulások formájában kell kifejteniük, és struktúrájuknak (bejegyzett tagjaiknak), valamint tevékenységeiknek potenciális hatásukat az Európai Unió szintjén kell kifejteniük, vagy legalább hét európai országot kell lefedniük.
Az ilyen működési támogatásokban részesítendő szervezeteket pályázati felhívások útján választják ki. A kiválasztás annak megállapítása alapján történik, hogy a szervezetek munkaprogramja mennyiben felel meg a 3. cikkben említett konkrét célkitűzéseknek. Az így kiválasztott szervezetekkel többéves partnerségi keretegyezményt lehet kötni.
Egy, a melléklet e területe szerint odaítélt működési támogatás összege nem haladhatja meg a szervezet azon naptári évre elfogadható kiadásainak 80 %-át, amelyre a támogatást odaítélik .
3. Harmadik terület: a kulturális együttműködés területén végzett elemző munkákhoz, valamint az információk összegyűjtéséhez és terjesztéséhez, illetve promóciós tevékenységhez nyújtott támogatás .
E területre a program összköltségvetésének körülbelül 5 %-át fordítják.
3.1. A kulturális együttműködés területén végzett elemző munkákhoz nyújtott támogatás
A program támogatja a kulturális együttműködés területével foglalkozó tanulmányok és elemző munkák elkészítését. E támogatás célja, hogy bővítse az európai szintű kulturális együttműködésről - különösen a kultúra szereplőinek mobilitásáról, a műalkotások és a művészeti, illetve kulturális termékek áramlásáról, valamint a kultúrák közötti párbeszédről - rendelkezésre álló információkat és számszerűsített adatokat.
E területen belül azok a tanulmányok és elemző munkák támogathatók, amelyek hozzájárulnak a transzeurópai kulturális együttműködés jelenségének jobb megismeréséhez, és további fejlődésének táptalajául szolgálnak. Különösen a statisztikai adatok összegyűjtését és elemzését célzó projekteket kell ösztönözni.
3.2. A kulturális együttműködés területén az információk összegyűjtéséhez és terjesztéséhez, valamint a promóciós tevékenységhez nyújtott támogatás
A program az információk összegyűjtését és terjesztését , valamint a promóciós tevékenységhez olyan internetes eszköz kifejlesztésével támogatja, amely megfelel a kulturális szakemberek igényeinek a transzeurópai kulturális együttműködés területén.
Ennek az eszköznek a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok kicserélését, a kulturális programmal kapcsolatos információk terjesztését, valamint a tágabb értelemben vett transzeurópai kulturális együttműködést kell szolgálnia.
3.3. A kulturális kapcsolattartó pontok támogatása
A programmal kapcsolatos praktikus információk célirányos, hatékony és terepközeli terjesztésének érdekében a program előirányozza a „kulturális kapcsolattartó pontok” támogatását. E nemzeti szinten működő szerveket a Bizottság a tagállamokkal együttműködve önkéntes alapon hozza létre: amennyiben ez megvalósítható, ezek a szervek ugyanabban az épületben kerülnek elhelyezésre, ahol az adott fővárosban a Bizottság képviselete is található.
A kulturális kapcsolattartó pontok a következő feladatokat látják el:
— |
a program promóciójának biztosítása, |
— |
az információk hatékony terjesztésén keresztül a programhoz való hozzáférés megkönnyítése, valamint annak ösztönzése, hogy tevékenységeiben a lehető legtöbb kulturális szakember és szereplő vegyen részt, |
— |
a tagállamokban a kulturális ágazatot támogató különféle intézményekkel való folyamatos kapcsolattartás biztosítása, ezzel is erősítve a program tevékenységeinek és a nemzeti támogató intézkedéseknek egymást kiegészítő jellegét, |
— |
a programban, illetve más, a kulturális projektek számára elérhető közösségi programokban részt vevő szereplők megfelelő szintű tájékoztatásának és azok kapcsolattartásának biztosítása. |
II. A PROGRAM IRÁNYÍTÁSA
A program pénzügyi kerete azokat a kiadásokat is fedezheti, amelyek a program irányításához és célkitűzéseinek megvalósításához közvetlenül szükségesek, az előkészítést, a nyomon követést, az ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak, így többek között tanulmányokat, összejöveteleket, tájékoztatási és publikációs tevékenységeket, az információcserét szolgáló informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, valamint minden más, a Bizottság által a program irányításához igénybe vehető közigazgatási és műszaki segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadást.
III. ELLENŐRZÉS ÉS AUDIT
A 12. cikk (1) bekezdésében ismertetett eljárásnak megfelelően kiválasztott projektek esetében egy mintavétellel történő ellenőrzési rendszert kell bevezetni.
A támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követően öt évig a Bizottság rendelkezésére megőriz minden, kiadást igazoló dokumentumot. A támogatás kedvezményezettje biztosítja, hogy a partnerei vagy tagjai birtokában lévő bizonylatok, adott esetben, a Bizottság rendelkezésére álljanak.
A Bizottság, saját személyzete révén vagy bármely más, általa kiválasztott, minősített szervezet révén ellenőrizheti a támogatás felhasználását. Ilyen ellenőrzésekre a szerződés időtartama alatt, illetve a zárókifizetést követő ötéves időszakban kerülhet sor. Az ellenőrzések eredményei alapján a Bizottság, adott esetben, viszszafizetésről határozhat.
A Bizottság munkatársainak, valamint a Bizottság által felhatalmazott külső személyeknek joguk van ahhoz, hogy a kedvezményezett helyiségeibe belépjenek, és az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz - beleértve az elektronikus formában létező információkat is - hozzáférjenek.
A Számvevőszék és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) - különösen a hozzáférés vonatkozásában - ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.
Emellett az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és más szabálytalansággal szembeni védelme érdekében a Bizottság e program keretében felhatalmazást kap arra, hogy - a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelttel (1) összhangban - helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzen. Szükség esetén az Európai Csaláselleni Hivatal vizsgálatokat végez, amelyekre az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) az irányadó.
IV. TÁJÉKOZTATÁSI, KOMMUNIKÁCIÓS ÉS PROMÓCIÓS TEVÉKENYSÉGEK
1. A Bizottság
A Bizottság szemináriumokat, szakmai konferenciákat vagy találkozókat szervezhet annak érdekében, hogy elősegítse a program végrehajtását, és megfelelő tájékoztatási, publikációs, terjesztési és promóciós tevékenységeket folytathat, valamint nyomon követheti és értékelheti a programot. Az ilyen tevékenységeket támogatások vagy közbeszerzési eljárások útján lehet finanszírozni, vagy azokat közvetlenül a Bizottság szervezheti és finanszírozhatja.
2. Kapcsolattartó pontok
A Bizottság és a tagállamok önkéntes alapon megszervezik és megerősítik a program végrehajtására nézve hasznos információk cseréjét a nemzeti szinten végrehajtó szervként eljáró kulturális kapcsolattartó pontok segítségével, a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjára és 3. cikkére is figyelemmel.
V. AZ ÖSSZKÖLTSÉGVETÉS TÉTELES BONTÁSA
A program éves költségvetésének tájékoztató jellegű bontása
|
A költségvetés százalékában |
1. terület (programok támogatása) |
körülbelül 75 % |
- többéves együttműködési hálózatok |
körülbelül 29 % |
- különleges tevékenységek |
körülbelül 30 % |
- különleges tevékenységek |
körülbelül 16 % |
2. terület (szervezetek támogatása) |
körülbelül 14 % |
3. terület (elemzés és tájékoztatás) |
körülbelül 5 % |
Összes működési kiadás |
körülbelül 94 % |
A program irányítása |
körülbelül 6 % |
P6_TA(2005)0398
MEDIA 2007 ***I
Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az európai audiovizuális iparágat támogató program (MEDIA 2007) megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2004)0470 - C6-0093/2004 - 2004/0151(COD))
(Együttdöntési eljárás: első olvasat)
Az Európai Parlament,
— |
tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0470) (1), |
— |
tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 157. cikkének (3) bekezdésére és 150. cikkének (4) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0093/2004), |
— |
tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
— |
tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0278/2005), |
1. |
jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
2. |
hangsúlyozza, hogy a 2006 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatban szereplő előirányzatok a következő többéves pénzügyi tervről szóló döntéstől függenek; |
3. |
felszólítja a Bizottságot, hogy adott esetben terjesszen elő javaslatot a program pénzügyi referenciaöszszegének módosítására, amint a következő többéves pénzügyi terv elfogadásra kerül; |
4. |
felszólítja a Bizottságot, hogy forduljon ismét a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani kívánja a javaslatot vagy annak helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
5. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
(1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
P6_TC1-COD(2004)0151
Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2005. október 25-én került elfogadásra az európai audiovizuális ágazatot támogató program megvalósításáról (MEDIA 2007) szóló .../2005/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 157. cikke (3) bekezdésére és 150. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
a Szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban (3),
mivel:
(1) |
Az európai audiovizuális ágazat elsődleges szerepet játszik az európai polgárság kialakulásában, mivel az európaiak és különösen a fiatalok számára az Unió közös, alapvető, társadalmi és kulturális értékeinek egyik fő közvetítője. A közösségi segítségnyújtással az európai audiovizuális ágazat képes lehet a kultúrák közötti párbeszéd és az európai kultúrák kölcsönös ismeretének elmélyítésére, valamint az ágazat politikai, kulturális, társadalmi és gazdasági lehetőségeinek fejlesztésére, ami igazi hozzáadott értéket képvisel az európai polgárság megvalósításában . A közösségi segítségnyújtás továbbá az ágazat versenyképességének fokozását, különösen a nem nemzeti európai alkotások piaci részarányának növelését célozza meg. |
(2) |
Ugyancsak szükségszerű a tevékeny polgárság előmozdítása és az emberi méltóság elve tiszteletben tartásának, a nők és a férfiak közötti egyenlőség és a megkülönböztetés elleni küzdelem előmozdításának fokozása és a kirekesztés minden egyes formája, beleértve a rasszizmus és az idegengyűlölet ellen folytatott küzdelem fokozása. |
(3) |
A nők fokozódó jelenléte és befolyása az audiovizuális ágazatban a tartalom változásához vezethet, felkeltheti a szélesebb női közönség érdeklődését, és döntő szerepet játszhat a nemek közötti egyenlőség szempontjából a társadalom egészében. |
(4) |
Az audiovizuális ágazat közösségi támogatásának alapját a Szerződés 151. cikke adja, amely előírja, hogy:
|
(5) |
Az audiovizuális ágazat közösségi támogatása az Európai Tanács 2000. március 23-24-i lisszaboni ülése által az Európai Unió számára meghatározott új stratégiai célokba is beleillik, nevezetesen a képzés fokozása , foglalkoztatás bővítése és a gazdasági reform, illetve a társadalmi kohézió előmozdítása a tudásalapú gazdaság keretei között. A Tanács a következtetéseiben megállapította, hogy a „tartalomipar az európai kulturális sokféleség kihasználásával és hálózatba szervezésével hozzáadott értéket teremt”. Ezt a megközelítést a Európai Tanács 2003. március 20-21-i brüsszeli ülésének következtetései is megerősítették. |
(6) |
Végül az audiovizuális ágazat közösségi támogatásának alapját adja a MEDIA I, MEDIA II, MEDIA Plus és MEDIA - oktatás (4) programok keretében összegyűjtött jelentős mennyiségű tapasztalat, amelyek 1991-től kezdődően az európai audiovizuális ágazat fejlesztését ösztönözték. Ezek a tapasztalatok a fent említett programok értékelésének (5) köszönhetően váltak nyilvánvalóvá. |
(7) |
Bebizonyosodott, hogy a közösségi cselekvési programoknak különösen a következőkre kell összpontosítaniuk:
a digitális szolgáltatásokat és az európai katalógusokat kiemelten kell támogatni az európai audiovizuális piac szétaprózódásának leküzdése érdekében. |
(8) |
A MEDIA-programnak bátorítania kell az alkotókat (pl. forgatókönyvírókat és filmrendezőket) az alkotási folyamat során, és olyan új, kreatív technikák kifejlesztésére és elfogadására kell ösztönöznie őket, amelyek erősítik az európai audiovizuális ágazat innovatív képességét. |
(9) |
A digitalizációnak több színtere is van a filmvetítésben, és a színtér megválasztása a különféle használattól, felhasználóktól és szükségletektől függ. A MEDIA-program kísérleti projektjei alapjául szolgálhatnak az audiovizuális ágazat szükségleteinek megfelelő új normák kialakításának. |
(10) |
A kiegészítő jelleggel beindított MEDIA Plus és MEDIA Oktatás programok és az i2i „Növekedés és audiovizuális ágazat”előkészítő cselekvési program újabb lépést jelentett az audiovizuális ágazatot támogató közösségi politika megvalósítása felé. Valójában mindez az audiovizuális ágazatban működő kisés középvállalkozások támogatáshoz való hozzájutásával kapcsolatban felmerülő problémákat volt hivatott orvosolni. Az i2i „Növekedés és audiovizuális ágazat” program kiértékelése megerősítette azt a tényt, hogy a program az ágazat szükségleteihez megfelelő módon igazodik és azt, hogy szükségszerű a közösségi cselekvési program ilyen irányú folytatása , de azt még inkább az ágazat egyedi szükségleteihez kell igazítani . |
(11) |
Az európai audiovizuális ágazatot nagy növekedési, innovációs és dinamikus lehetőség jellemzi, továbbá a kulturális és nyelvi sokszínűség miatt a piac szétaprózottsága, és ebből adódóan a krónikus tőkehiányban szenvedő közép-, kis- és mikrovállalkozások nagy száma. Ami a közösségi támogatás megvalósítását illeti, szükséges számításba venni az audiovizuális ágazat speciális természetét, különösen szükséges gondoskodni az adminisztrációs és pénzügyi eljárásrend támogatási összeghez viszonyítottan maximális szintű erőteljes egyszerűsítéséről, illetve arról, hogy az a kitűzött célokhoz, valamint az audiovizuális ágazat gyakorlatához és érdekeihez igazodjon. Az egyszerűsítésnek különösen a projektek tervezése és a közönség általi megtekinthetősége között eltelt idő lerövidítését kell eredményeznie. |
(12) |
Rendkívül akadályozza a versenyt az EU egész területén az audiovizuális ágazat hitelfinanszírozására szakosodott vállalkozások szinte teljes hiánya. |
(13) |
Az e program keretében elfogadott intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unió Alapjogi Chartáját, nevezetesen annak a véleménynyilvánítás szabadságáról és a tömegtájékoztatás sokszínűségéről szóló 11. cikkét. |
(14) |
A Bizottságnak és a tagállamoknak az audiovizuális ágazatnak nyújtott támogatásukat - különösen az i2i előkészítő tevékenységet - felül kell vizsgálniuk abból a szempontból, hogy a jövőbeni támogatás mennyiben tudja megkönnyíteni a kis- és középvállalatok számára biztosítandó specializált termékek kialakítását a hitelfinanszírozás terén. |
(15) |
Ahol a tagállamokban hitelfinanszírozási rendszereket fejlesztettek ki a nemzeti audiovizuális projektek támogatása és a magántőke mobilizálása érdekében, felül kell vizsgálni, hogy az ilyen tőkét a MEDIA 2007 támogatásával a nem nemzeti európai projektek előtt hogyan lehet megnyitni. |
(16) |
Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 3. cikke előírja, hogy minden, a Szerződésben említett cselekvési program esetében, a Közösségnek a szabálytalanságok kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők között az egyenlő elbánás elvének biztosítására kell törekednie, és a Szerződés 13. cikke szerint a Közösség minden szükséges intézkedést megtesz a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdésére. A program lehetővé teszi a fogyatékkal élők hozzáférését is, különösen a speciális igényeket támasztók és hallásproblémákkal küzdők esetében. |
(17) |
Az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés II-82. cikke kimondja, hogy az Unió tiszteletben tartja többek között a kulturális és nyelvi sokféleséget, és ezért tekintettel kell lenni az Unió kis országai és a különböző nyelvi övezetekkel rendelkező országok sajátos követelményeire. |
(18) |
Az európai audiovizuális piaccal kapcsolatos információk fokozott átláthatósága és terjesztése jelenti az ágazat szereplői, különösen a kis- és középvállalkozások versenyképességének egyik meghatározó tényezőjét. A fokozott átláthatóság és tájékoztatás az ágazat lehetőségeinek jobb felismerhetősége által növeli a magánbefektetők bizalmát. Mindez a közösségi cselekvési program értékelését és figyelemmel követését is megkönnyíti. Az Európai Unió részvétele az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet munkájában nagymértékben hozzájárulhat e célok megvalósításához. |
(19) |
A 25 tagállamból álló EU-ban az együttműködés egyre inkább stratégiai megközelítéssé válik az európai filmipar versenyképességének erősítése érdekében. Az egész EU-ra kiterjedő hálózatokat ezért a MEDIA-programok valamennyi szintjén - képzés, fejlesztés, forgalmazás és reklámozás - fokozottan kell támogatni. Ez különösen a 2004. április 30. után csatlakozott tagállamokból érkező szereplőkkel történő együttműködésre vonatkozik. Szükségszerű hangsúlyozni, hogy az audiovizuális ágazat szereplői közötti mindennemű együttműködési stratégiának tiszteletben kell tartania az EU versenyjogi rendelkezéseit. |
(20) |
A filmművészet európai, nemzeti, regionális és helyi pénzügyi támogatása alapvető fontosságú az ágazat szerkezeti nehézségeinek leküzdéséhez, és ahhoz, hogy az európai audiovizuális ágazat megfeleljen a globalizáció kihívásainak. A támogatásra irányuló konstrukcióknak összhangban kell lenniük a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjával és 151. cikkének (4) bekezdésével, és nem képezhetik nemzetközi kereskedelmi tárgyalások keretében tett liberalizációs ajánlatok tárgyát sem. |
(21) |
Az Európai Unió tagjelölt országainak és az EGT-megállapodásban részt vevő EFTA-országoknak - az ezen országokkal kötött megállapodásokkal összhangban - a közösségi programokban való részvétele egyfajta küldetésnek tekintendő. |
(22) |
A MEDIA- és az Eurimages-program közötti együttműködést erősíteni kell, de a pénzügyi és igazgatási ügyek egyesítése nélkül. |
(23) |
Az Európai Tanács 2003. június 19-20-i thesszaloniki ülésén elfogadták „A Nyugat-Balkán ütemterve: haladás az európai integráció útján”című dokumentumot, meghatározva, hogy a közösségi programokat a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára nyitottá kell tenni a Közösség és az ezen országok között megkötött megállapodások szerint. |
(24) |
A határokon átnyúló televíziózásról szóló Európa tanácsi egyezmény más európai részes országai az európai audiovizuális térnek integráns részei, valamint összhangban az érdekelt felek által megkötött megállapodásokban foglalt feltételekkel, a programban póthitelek biztosítása mellett történő részvételükkel egyfajta küldetést teljesítenek; ezek az országok kérésükre költségvetési megfontolásból vagy audiovizuális ágazatuk elsőbbsége esetén, póthitelekkel és az érdekelt felek által meghatározott specifikus feltételek mellett, részt vehetnek a programban vagy egy egyszerűbb együttműködési formában. |
(25) |
A fejlett nem európai harmadik országokkal a kölcsönös és kiegyensúlyozott érdekek alapján folytatott együttműködés az európai audiovizuális iparnak egyfajta többletet adhat a reklám, a piacra jutás, a forgalmazás, a terjesztés és az európai alkotások ezen országokban történő bemutatása tekintetében; ezt a típusú együttműködést póthitelekre alapozva és az érdekelt felek által kötött megállapodásokban foglalt specifikus feltételek mellett kell kidolgozni. |
(26) |
Életbe kell léptetni olyan intézkedéseket, amelyekkel lehetővé válik a szabálytalanságok, a csalások megelőzése, valamint az eltűnt vagy jogtalanul átutalt vagy felhasznált pénzalapok felkutatása. |
(27) |
E határozattal egyidejűleg a program teljes időtartamára pénzügyi alap elkülönítésére is sor kerül, amely a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i európai parlamenti, tanácsi és bizottsági intézményközi megállapodás (6) 33. és 34. pontja értelmében kiváltságos referenciával bír. |
(28) |
Helyénvaló a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban az e határozat megvalósításához szükséges intézkedések meghatározása. |
(29) |
Helyénvaló átmeneti rendelkezések meghatározása a 2000/821/EK határozat és a 163/2001/EK határozat által létrehozott program és az e határozattal létrehozott program közötti átmenet biztosítása végett, |
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. fejezet
A program általános céljai és pénzügyi kerete
1. cikk
A program céljai és prioritásai
(1) Ez a határozat az európai audiovizuális ágazat támogatására vonatkozó programot (a továbbiakban: program) határoz meg a 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra.
(2) Az audiovizuális ágazat az egyik legfőbb eszköze az európai alapvető társadalmi és kulturális értékek közvetítésének és felvirágoztatásának, valamint a magasan képesített és jövőbe mutató munkahelyek létrehozásának. Kreativitása kedvező tényezőt jelent a versenyképesség és a közönségre gyakorolt kulturális vonzerő szempontjából . A program az audiovizuális ágazat gazdasági szempontból történő megerősítését irányozza elő, azért, hogy az minél inkább képes legyen a kultúra terén a szóban forgó szerepek betöltésére, erőteljes, sokszínű tartalmat és értékes, könnyen hozzáférhető örökséget magában foglaló ágazat kialakítása révén.
A program általános céljai a következők:
a) |
a kulturális és nyelvi sokféleség és az európai audiovizuális örökség megőrzése és hasznosítása, annak minden európai polgár számára elérhetővé tétele, a média sokszínűsége és a szólásszabadság, illetve a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása az Európai Unión belül, továbbá az Európai Unió és szomszédai között ; |
b) |
az európai audiovizuális alkotások forgalmának bővítése a szereplők fokozott együttműködése révén az Európai Unión belül és kívül; |
c) |
a foglalkoztatásnak kedvező európai és nemzetközi piacon az európai audiovizuális ágazat és az európai audiovizuális alkotások versenyképességének javítása , elősegítve az ágazatban dolgozók közötti kapcsolatokat. |
(3) E célok megvalósítása érdekében a program az alábbiak támogatásával valósul meg:
a) |
az audiovizuális gyártás elején az audiovizuális területen az ismeretek megszerzése és a hozzáértés javítása, valamint az európai audiovizuális alkotások kidolgozása; |
b) |
az audiovizuális gyártás végén az európai audiovizuális alkotások forgalmazása és promóciója; |
c) |
bemutató projektek, amelyek a programnak a piaci változásokhoz történő hozzáigazítását biztosítják. |
(4) A következő prioritásokat kell figyelembe venni a (3) bekezdésben felsoroltak során:
a) |
az audiovizuális ágazatban az alkotás, továbbá a filmművészeti örökségek és az európai audiovizuális alkotások megismertetésének és terjesztésének ösztönzése; |
b) |
különösen a kis- és középvállalkozások esetében az európai audiovizuális ágazat finanszírozási és gyártási szerkezetének megerősítése; |
c) |
az európai audiovizuális piacon az egyenlőtlenségek csökkentése azon országok között, amelyek jelentős audiovizuális gyártási kapacitással és azon országok vagy régiók között, amelyek csak gyengébb gyártási kapacitással és/vagy földrajzi területük és nyelvhasználatuk miatt korlátozott lehetőségekkel rendelkeznek; |
d) |
a digitalizáció szempontjából a piac fejlődésének nyomon követése , beleértve európai filmek vonzó, digitális katalógusainak támogatását digitális hordozókon ; |
e) |
az európai audiovizuális alkotások forgalmazásának javítása. |
2. cikk
Pénzügyi keret
(1) Az e program végrehajtására szánt indikatív pénzügyi keret az 1. cikk (1) bekezdése szerinti 2007. január 1-jétől számított hétéves időszakra 1 055 000 000 euró.
(2) Az éves hitelkeretet a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi terv függvényében.
(3) A program időszakának rendkívüli módosítása esetén az eredetileg előirányzott összeg csak az arányosság szigorú betartásával módosítható.
2. fejezet
Specifikus célok az audiovizuális gyártás elején
3. cikk
Az ismeretszerzés és a hozzáértés javítása az audiovizuális ágazatban
Az audiovizuális ágazatban az ismeretszerzést és a hozzáértés javítását illetően a program specifikus céljai a következők:
1. |
Az audiovizuális ágazatban dolgozó európai szakemberek hozzáértésének javítása a kidolgozás, a gyártás, a forgalmazás/terjesztés, valamint a promóció területén, annak érdekében, hogy az európai audiovizuális alkotások minősége és teljesítő képessége javuljon. A program az alábbi cselekvési programokat támogatja:
|
Ezenfelül az a)-c) pontok keretében támogatott képzési cselekvési programokban biztosítani kell azoknak a szakembereknek és oktatóknak is a részvételt, akik más országból származnak, mint ahol a képzésre sor kerül.
2. |
Az audiovizuális képzési programok európai dimenzióinak javítása:
|
3. |
Az ösztöndíjak engedélyezésével az új tagállamok , valamint az alacsony audiovizuális termelési kapacitással és/vagy kis földrajzi és/vagy nyelvi területre korlátozódó kiterjedéssel rendelkező országok szakemberei számára lehetővé kell tenni az 1. pontban felsorolt képzési cselekvési programokban való részvételt. |
Az 1-3. pontokban felsorolt rendelkezéseket a mellékletben szereplő rendelkezések szerint kell megvalósítani.
4. cikk
Kidolgozás
(1) A kidolgozási iparágra vonatkozóan a program konkrét céljai a következők:
a) |
az európai és nemzetközi piacra szánt, független gyártók által benyújtott gyártási projektek kidolgozásának támogatása; |
b) |
a társaságok pénzügyi terveinek, illetve az európai gyártási projektek kidolgozásának segítése , különösen a koprodukciók pénzügyi tervének is. |
Az a) és b) pontokban felsorolt rendelkezéseket a mellékletben szereplő rendelkezések szerint kell megvalósítani.
(2) A Bizottság figyelmet fordít arra, hogy a szakmai hozzáértés fejlesztése területén támogatott cselekvési programok és az (1) bekezdésben felsorolt cselekvési programok kiegészítsék egymást.
3. fejezet
Konkrét célok az audiovizuális gyártás végén
5. cikk
Forgalmazás és terjesztés
A forgalmazókra és terjesztőkre vonatkozóan a program konkrét céljai a következők:
a) |
az európai forgalmazók erősítése befektetéseik ösztönzésével, a nem nemzeti európai filmek koprodukciója, beszerzése és promóciója, valamint összefogott kereskedelmi stratégia kidolgozása terén; |
b) |
az európai és nemzetközi piacokon a nem nemzeti európai filmek forgalmának javítása olyan intézkedésekkel, amelyek az export bővítésére, a forgalmazás javítására és a filmszínházakban történő bemutatás támogatására irányulnak; |
c) |
a független gyártók által készített európai audiovizuális alkotások nemzetek közötti terjesztésének előmozdítása egyrészt a terjesztőkkel, másrészt a független gyártókkal és forgalmazókkal való együttműködés ösztönzésével; |
d) |
az európai audiovizuális alkotások digitalizálásának és versenyképes digitális piac kialakításának ösztönzése; |
e) |
a filmszínházak ösztönzése a digitális forgalmazás kínálta lehetőségek kihasználására; |
f) |
a feliratozás ösztönzése, amely az európai filmek nemzeti határokon túli forgalmazásának és terjesztésének kevésbé költséges módja. |
Az a)-f) pontokban felsorolt rendelkezéseket a mellékletben szereplő rendelkezések szerint kell megvalósítani.
6. cikk
Promóció
A promóció esetében a program specifikus céljai a következők:
a) |
az európai audiovizuális alkotások forgalmának javítása az európai audiovizuális ágazat az európai és nemzetközi szakmai vásárokon történő megjelenésének biztosításával; |
b) |
az európai és nemzetközi közönség európai audiovizuális alkotásokhoz való hozzájutásának megkönynyítése; |
c) |
a filmek és audiovizuális programok promóciójával foglalkozó nemzeti szervezetek közös fellépésének ösztönzése; |
d) |
az európai filmművészeti és audiovizuális örökségek promóciójára irányuló cselekvési programok ösztönzése, és az európai és nemzetközi nagyközönség hozzáférésének javítása; |
e) |
a digitális hordozókon terjesztett európai alkotások promóciójának és értékesítésének javítása. |
Az a)-e) pontokban felsorolt rendelkezéseket a mellékletben szereplő rendelkezések szerint kell megvalósítani.
4. fejezet
Bemutató projektek
7. cikk
Bemutató projektek
(1) A program keretében bemutató projektek támogathatók annak érdekében, hogy a programot hozzá lehessen igazítani a piac változásaihoz, különösen az információs és kommunikációs technológiák bevezetése és hasznosítása tekintetében.
(2) Az (1) bekezdés végrehajtásához a Bizottság a bizottsági javaslattal kapcsolatban kikéri a tagállamok kijelölt szakértőiből álló technikai konzultációs csoportok tanácsát.
5. fejezet
A program megvalósításának részletes szabályozása és pénzügyi rendelkezések
8. cikk
A harmadik országokra vonatkozó rendelkezések
(1) A programban a következő országok vehetnek részt feltéve, hogy az előírt feltételeknek megfelelnek, és póthiteleket mozgósítanak a programban való részvételhez:
a) |
azon EFTA-országok, amelyek tagjai az EGT-nek, összhangban az EGT-megállapodás rendelkezéseivel; |
b) |
azon tagjelölt országok, amelyek az Európai Unió előcsatlakozási stratégiájának kedvezményezettjei, összhangban ezen országok közösségi programokban való részvételével kapcsolatban a keretmegállapodásban és a Társulási Tanács határozataiban megállapított általános alapelvekkel, feltételekkel és szabályokkal; |
c) |
A nyugat-balkáni országok a közösségi programokban való részvételükről szóló keretmegállapodásban meghatározott szabályok szerint. |
(2) A programban az (1) bekezdésben említett országokon kívül, póthitelek mozgósításával azok az országok is részt vehetnek, amelyek az Európa Tanácsnak a határokon átnyúló televíziózásról szóló egyezménye részesei, összhangban az érintett felek között megkötött megállapodásokban foglalt feltételekkel.
(3) Az európai harmadik országok az (1) és (2) bekezdésekben említett programban való részvételét megelőzi annak ellenőrzése, hogy a nemzeti jogrendszer összhangban van-e a közösségi vívmányokkal, beleértve a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelv (8) 6. cikke (5) bekezdését is. Ez a rendelkezés a 3. cikkben meghatározott cselekvési programokra nem vonatkozik.
(4) Mindezen túl a programban együttműködő partnerként, póthitelekkel és konkrét szabályok előírásával, minden olyan további harmadik ország is részt vehet, amely az Európai Unióval olyan társulási vagy együttműködési megállapodást kötött, amely az audiovizuális területre vonatkozó záradékot tartalmaz. Az (1) bekezdésben említett nyugat-balkáni és az európai szomszédsági politika által érintett országok közül azok, amelyek a programban csak részben kívánnak részt venni, e bekezdésben meghatározott feltételek mellett a program együttműködő partnerei lehetnek.
9. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (9) 114. cikke (1) bekezdésének megfelelően a program kedvezményezettjei természetes személyek is lehetnek.
Azon megállapodások és egyezmények sérelme nélkül, amelyeknek a Közösség részese, a program keretében támogatott vállalkozásoknak többségi arányban közvetlenül a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárainak tulajdonát kell képezniük.
(2) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (10) 176. cikkének (2) és (4) bekezdésével összhangban, a kedvezményezettek jellege és a cselekvési programok természetének függvényében, a Bizottság határozhat úgy, hogy eltekint a cselekvési program vagy munkaprogram elvégzéséhez a kedvezményezettektől megkövetelt szakmai alkalmasság és képzettség ellenőrzésétől.
(3) A cselekvési program természete szerint a pénzügyi támogatás lehet szubvenció (11) vagy ösztöndíj. A program keretében megvalósuló cselekvési programok és projektek esetében a Bizottság pályadíjakat is megítélhet. A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 181. cikkével összhangban és a cselekvési program jellege szerint, engedélyezhető a hozzájárulások átalányfinanszírozása és/vagy termékegységre vetített költségskála alkalmazása.
(4) A jogosultsági feltételeket, valamint a benyújtandó és az igénylők által kitöltendő dokumentumokat illetően a Bizottságnak tiszteletben kell tartania az arányosság elvét.
(5) A programhoz hozzárendelt pénzügyi támogatások nem haladhatják meg a támogatott program összköltségének 50 %-át. Ugyanakkor, a mellékletben kifejezetten meghatározott esetekben, a pénzügyi támogatások elérhetik a támogatott program összköltségének 75 %-át. Ezenkívül a programban nyújtott pénzügyi támogatások esetében biztosítani kell az átláthatóságot és a tárgyilagosságot az odaítélési eljárások során.
(6) A társfinanszírozott cselekvési programok egyedi jellegére való tekintettel és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 112. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a támogatott cselekvési program megvalósítása során közvetlenül felmerülő költségeket, még akkor is, ha azokat a pályázat benyújtása előtt a kedvezményezett részben állta, a Bizottság jogosult költségeknek tekintheti.
(7) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (12) 113. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában, a társfinanszírozás teljesen vagy részben természetben megvalósítható oly módon, hogy az apport értéke ne lépje túl akár a ténylegesen állt és a könyvelési dokumentumok által igazolt költséget, akár a szóban forgó piac által általánosan elfogadott költségeket.
(8) A program keretében a MEDIA (1991-2006) programból származó és a kiválasztott projektekre fel nem használt engedélyezett pénzösszegek a MEDIA 2007 programra átvihetők.
10. cikk
E határozat végrehajtása
(1) A Bizottság megbízást kap a mellékletben meghatározott szabályok szerint a program végrehajtására.
(2) E határozatnak az alábbiak tárgyában történő végrehajtásához szükséges intézkedéseit a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott irányítási eljárással összhangban kell elfogadni:
a) |
a mellékletben szereplő valamennyi intézkedés esetében az általános irányelvek; |
b) |
a pályázati felhívás tartalma, a projektek kiválasztásához a kritériumrendszer és az eljárásrend meghatározása; |
c) |
a program pénzügyi forrásainak éves belső ellenőrzésével összefüggő kérdések, beleértve a szakmai hozzáértés javítására, a kidolgozásra, a forgalmazás/terjesztés és a promóció javítására meghatározott cselekvési programokat; |
d) |
a cselekvési programok nyomon követésének és értékelésének szabályai. |
(3) E határozatnak minden más tárgykörben történő végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
11. cikk
A bizottság
(1) A Bizottság munkáját a tagállamok képviselőiből álló bizottság segíti, amelynek elnöke a Bizottság képviselője.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkei alkalmazandók. Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében meghatározott időtartam két hónap.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetében az 1999/468/EK határozat 3. cikkében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni, a határozat 7. cikke (3) bekezdésének és 8. cikkének rendelkezéseit betartva.
(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
12. cikk
MEDIA Deskek
(1) Az európai MEDIA Desk hálózat a programról szóló információk nemzeti szintű terjesztéséért és különösen a határokon átnyúló projektekért felelős szerveként jár el, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának és (3) bekezdésének betartásával a melléklet 2.2. pontjában meghatározottak szerint.
(2) Ösztönözni kell a MEDIA Deskek - főként közelségi - hálózatok formájában történő együttműködését, amely elősegíti a szakmabeliek közötti tapasztalatcserét és kapcsolattartást, valamint a közönség érdeklődésének felkeltését a kiemelkedő események - például a díjak és jutalmak - iránt. A MEDIA Deskek tájékoztató és szolgáltató szerepe új audiovizuális központok létrejöttéhez járulhat hozzá .
(3) A MEDIA Deskeknek az alábbi kritériumoknak kell megfelelniük:
— |
megfelelő számú, a feladatkörük ellátásához szükséges szakmai képzettséggel, és a nemzetközi együttműködési környezetben folytatott munkához szükséges nyelvi ismeretekkel bíró személyzettel kell rendelkezniük; |
— |
megfelelő infrastruktúrával kell rendelkezniük, különösen az informatikai felszereltség és a kommunikációs eszközök tekintetében; |
— |
olyan adminisztrációt kell megvalósítaniuk, amely lehetővé teszi a feladatok zökkenőmentes ellátását, valamint az érdekellentétek elkerülését. |
(4) Az 1. cikk (4) bekezdésének c) pontjában meghatározott prioritásoknak megfelelően az alacsony termelékenységű országokban és régiókban a Bizottság támogatja a Media Deskek és Media Antennák felállítását, és ösztönzi látható jelenlétüket.
13. cikk
A program hozzájárulása egyéb közösségi programokhoz és előjogokhoz
(1) A program hozzájárul az Európai Közösség horizontális politikáinak erősítéséhez, mégpedig:
a) |
a véleménynyilvánítás szabadsága és a tömegtájékoztatás sokszínűsége és függetlensége alapelvének előtérbe helyezésével; |
b) |
Európában a kulturális sokféleség és változatosság fontosságának tudatosítása, az európai kultúrák nagyobb kölcsönös elismerése mint az európai polgárság tényleges létrehozásának és a társadalmi integráció kialakításának eszköze, továbbá a megkülönböztetés valamennyi formája, így a rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelem ösztönzésével; |
c) |
a fenntartható gazdasági fejlődés fontosságának tudatosításával; |
d) |
hozzájárulva minden nemi, faji, etnikai, vallási vagy meggyőződésből, hátrányos helyzetből, életkorból vagy szexuális irányultságból eredő megkülönböztetés elleni küzdelemhez és a nők és a férfiak közötti egyenlőséget támogatva ; |
e) |
hozzájárulva az Európai Unióról mint az egyenlőség, a béke, a demokrácia, a szabadság, a jólét, a biztonság és a jog érvényesülése térségéről szóló vitákhoz és tájékoztatáshoz. |
(2) A Bizottság biztosítja az együttműködést e program és a képzés, továbbképzés, a kutatás és az információs társadalom területén indított más közösségi programok között.
(3) A Bizottság biztosítja a hatékony együttműködést e program és a képzés és az audiovizuális média területén végzett intézkedések között az Unió, az Unión kívüli államok és a megfelelő nemzetközi szervezetek, különösen az Európa Tanács (Eurimages és az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet) közötti együttműködés keretében.
(4) A Bizottság lépéseket tesz annak biztosítására, hogy az e program keretében végzett intézkedések kiegészítsenek más, közösségi és európai szintű, a film és audiovizuális ágazathoz kapcsolódó oktatási és képzési tevékenységeket.
14. cikk
Nyomon követés és értékelés
(1) A Bizottság gondoskodik róla, hogy az e határozatban előírt intézkedések előzetes értékelés, nyomon követés és utólagos értékelés tárgyát képezzék. Ügyel a program hozzáférhetőségének és a megvalósítás átláthatóságának biztosítására.
A nyomon követés a (3) bekezdés a) és c) pontjaiban említett jelentések elkészítését és specifikus tevékenységeket foglal magába.
(2) A Bizottságnak szabályszerű, külső, a programtól független értékelést kell biztosítania.
(3) A Bizottságnak be kell mutatnia az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának a következőket:
a) |
három évvel a program értékelése után időközi értékelő jelentést a program megvalósítása során elért eredményekről és annak minőségi és mennyiségi jellemzőiről, valamint a programnak a technológiai környezetnek való megfeleléséről és az európai piacra gyakorolt hatásáról; e jelentésnek lehetővé kell tennie az Unióba a közelmúltban belépett országok strukturális felzárkóztatását célzó intézkedések hatékonyságának értékelését ; |
b) |
négy évvel a program elfogadása után a program folytatásáról szóló közleményt; |
c) |
részletes utólagos értékelő jelentést a program megvalósításáról és eredményeiről a program végrehajtásának befejeztével. |
15. cikk
Átmeneti rendelkezések
A 2006. december 31. előtt a 2000/821/EK határozat és a 163/2001/EK határozat alapján felvállalt cselekvési programokat a befejezésükig e határozatok rendelkezéseivel összhangban kell kezelni.
A 2000/821/EK határozat 8. cikkében és a 163/2001/EK határozat 6. cikkében meghatározott bizottságot ennek a határozatnak a 11. cikkében meghatározott bizottságnak kell helyettesítenie.
6. fejezet
Tájékoztatás az európai audiovizuális ágazatról és részvétel az Európai Audiovizuális Megfigyelő intézet munkájában
16. cikk
Tájékoztatás az európai audiovizuális ágazatról
Az Európai Uniónak hozzá kell járulnia az európai audiovizuális ágazatról szóló információk átláthatóvá tételéhez és terjesztésének javításához.
17. cikk
Részvétel az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet munkájában
A 16. cikk végrehajtása érdekében az Európai Unió a program teljes időtartama alatt az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet tagja.
Az Európai Uniót a Bizottság képviseli a Megfigyelő Intézettel való kapcsolatában.
18. cikk
Hozzájárulás a program céljainak megvalósításához
Az Európai Unió részvétele az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet munkájában a program integráns részét képezi és hozzájárul céljainak megvalósításához:
— |
a különböző országokban gyűjtött adatok összehasonlíthatóságának javítása révén a piac átláthatóságának előmozdításával, valamint az ágazatnak a statisztikákhoz, pénzügyi és jogi információkhoz való hozzájutásának biztosításával, ezáltal javítva az európai audiovizuális ágazat versenyképességét és fejlődését; |
— |
program hatékonyabb nyomon követésének biztosításával és értékelésének megkönnyítésével; |
— |
a közönségre és annak szokásaira és választásaira irányuló kutatás kezdeményezésével, amely a gazdasági értékelést kiegészítő módon, az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézettel egyeztetve történik. |
19. cikk
Nyomon követés és értékelés
Az Európai Uniónak az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet munkájában való részvételének értékelését és nyomon követését a program értékelése és nyomon követése keretében kell megvalósítani, összhangban a határozat 14. cikkével.
7. fejezet
A határozat hatálybalépése
20. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetést követő napon lép hatályba és 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
a Tanács részéről
az elnök
(1) HL C 255., 2005.10.14., 39. o.
(2) HL C 164., 2005.7.5., 76. o.
(3) Az Európai Parlament 2005. október 25-i álláspontja.
(4) A Tanács 1990. december 21-i 90/685/EGK határozata az európai audiovizuális ágazat ösztönzésére irányuló cselekvési program végrehajtásáról (MEDIA) (1991-1995) (HL L 380., 1990.12.31., 37. o.) (MEDIA I), a Tanács 1995. július 10-i 95/563/EK határozata az európai audiovizuális alkotások fejlesztését és terjesztését elősegítő program végrehajtásáról (MEDIA II - fejlesztés és terjesztés) (1996-2000) (HL L 321., 1995.12.30., 25. o.), a Tanács 1995. december 22-i 95/564/EK határozata az európai audiovizuális ágazatban tevékenykedő szakmabeliek oktatási programjának végrehajtásáról (MEDIA II - oktatás) (HL L 321., 1995.12.30., 33. o.) (MEDIA II), a Tanács 2000. december 20-i 2000/821/EK határozata az európai audiovizuális művek fejlesztését, terjesztését és vásárlásösztönzését előmozdító program végrehajtásáról (MEDIA Plus - fejlesztés, terjesztés és vásárlásösztönzés) (2001-2005) (HL L 336., 2000.12.30., 82. o. A legutóbb a 846/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 157., 2004.4.30., 4. o.) módosított határozat.) (MEDIA Plus), az Európai Parlament és a Tanács 2001. január 19-i 163/2001/EK határozata az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek képzési programjának megvalósításáról (MEDIA - oktatás) (2001-2005) (HL L 26., 2001.1.27., 1. o. A legutóbb a 845/2004/EK határozattal (HL L 157., 2004.4.30., 1. o.) módosított határozat.).
(5) A Bizottság Jelentése a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Jelentés a MEDIA II (1996-2000) program megvalósításáról és eredményeiről (COM(2003) 0802) (2003.12.18.), a Bizottság Jelentése a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Jelentés a MEDIA Plus és MEDIA - oktatás (2001-2005) programok megvalósításáról és félidős eredményeiről, valamint a „Növekedés és audiovizuális ágazat: i2i audiovizuális ágazat” előkészítő cselekvési program eredményeiről (COM(2003)0725) (2003.11.24.).
(6) HL C 172., 1999.6.18., 1. o.
(7) HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
(8) HL L 298., 1989.10.17., 23. o. A 97/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 202., 1997.7.30., 60. o.) módosított irányelv.
(9) HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
(10) HL L 357., 2002.12.31., 1. o. Az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.
(11) A forgalmazásra pályázat útján elnyerhető támogatás esetében és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 109. cikke (2) bekezdésével és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 168. cikke (1) bekezdésével összhangban a filmek filmszínházakban történő bemutatásából származó első évi bevételekből a MEDIA-hozzájárulás mértékéig vissza kell téríteni (a szinkronizálásra/feliratozásra nyújtott támogatáson kívül).
(12) A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 172. cikkével kapcsolatban.
MELLÉKLET
1. fejezet: Cselekvési célok és megvalósítandó cselekvési programok
1. Az ismeretszerzés és a hozzáértés javítása az audiovizuális ágazatban
1.1. Az audiovizuális ágazatban dolgozó európai szakemberek hozzáértésének javítása a kidolgozás, a gyártás, a forgalmazás/terjesztés, valamint a promóció területén, annak érdekében, hogy az európai audiovizuális alkotások minősége és teljesítőképessége javuljon.
1.1.1. Forgatókönyv-írási technikák
Cselekvési cél:
— |
Lehetőséget biztosítani a tapasztalt forgatókönyvíróknak arra, hogy a forgatókönyvírás hagyományos és interaktív módszereire alapozott technikák kidolgozását javítsák. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
olyan képzési modulok kidolgozásának és megvalósításának támogatása, amelyek a közönség célcsoportok meghatározásáról, a nemzetközi közönség részére készített forgatókönyvek megfilmesítéséről és kidolgozásáról, a forgatókönyvírók, forgatókönyv-szerkesztők, a producerek és forgalmazók közötti kapcsolatokról szólnak; |
— |
távoktatási programok támogatása és a gyenge audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy földrajzi területük és nyelvhasználatuk miatt korlátozott lehetőségekkel bíró országok és régiók közötti csere- és partnerségi programok segítése. |
1.1.2. Az audiovizuális alkotások gyártásának, forgalmazásának, értékesítésének és promóciójának gazdasági, pénzügyi és kereskedelmi irányítása
Cselekvési cél:
— |
A szakemberek lehetőségeinek bővítése az audiovizuális alkotások kidolgozása, gyártása, értékesítése, forgalmazása/terjesztése és promóciója európai szintű kezelése érdekében. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
a tagállamok által vezetett programokat támogató, az európai dimenziót szem előtt tartó, irányítási képzési programok kidolgozásának és naprakésszé tételének támogatása; |
— |
távoktatási programok támogatása és a gyenge audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy földrajzi területük és nyelvhasználatuk miatt korlátozott lehetőségekkel bíró országok és régiók közötti csere- és partnerségi programok segítése; |
— |
maximális díjszabás megállapítása a 25 tagállam nemzeti filmtárában található anyagok rendelkezésre bocsátására és hozzáférhetővé tételére vonatkozóan, ha ezt az anyagot kis- és középvállalkozások használják fel hasonló tartalmú filmek vagy programok készítésére, vagy olyan független gyártók, akik az egyik tagállam polgárai vagy bejelentett irodával rendelkeznek valamelyik tagállamban. Ha az anyagot kereskedelmi célokra használják fel és az anyagot kérelmező gyártó célja hasonló termék létrehozása, pénzügyi tárgyalás lefolytatása lehetséges, feltéve, hogy a sokszínűség, a tudás és a kulturális örökség terjesztésének alapelveit mindig szem előtt tartják. |
1.1.3. A gyártás elején a digitális technológiák figyelembevétele az európai audiovizuális programok gyártása, gyártás utáni szakasza, forgalmazása, bemutatása és archiválása során
Cselekvési cél:
— |
A gyártás, a gyártás utáni szakasz, a forgalmazás, a bemutatás, és az archiválás, valamint a multimédia területén a szakemberek digitális technológiák alkalmazásához való hozzáértésének javítása. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
a tagállamok által vezetett cselekvési programokat támogató, a digitális audiovizuális technológiákról szóló képzési modulok kidolgozásának és megvalósításának támogatása; |
— |
távoktatási programok támogatása és a gyenge audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy földrajzi területük és nyelvhasználatuk miatt korlátozott lehetőségekkel bíró országok és régiók közötti csere- és partnerségi programok segítése. |
1.2. Az európai szintű audiovizuális képzési cselekvési programok javítása
1.2.1. A képzésben részt vevő európai szereplők (európai filmművészeti iskolák, képzési intézetek, a szakmát támogató partnerek) összefogásának támogatása
Cselekvési cél:
— |
Az intézetek közötti csereprogramok , valamint a rendszeres együttműködés és/vagy a már létező képzési tevékenységek segítése. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
A program kedvezményezettjeinek ösztönzése arra, hogy fokozzák a továbbképzési és alapképzési programok koordinációját egy olyan európai hálózat kiépítése érdekében, amely közösségi támogatásban részesülhet, mindenekelőtt az Unióba 2004. április 30. után belépett tagállamokból, illetve az alacsony audiovizuális termelési kapacitással és/vagy kis földrajzi kiterjedtséggel vagy kis nyelvi területtel rendelkező tagállamokból érkező szereplők - köztük televíziós csatornák - részvételével zajló együttműködések részére. |
1.2.2. Az oktatók képzése
Cselekvési cél:
— |
Hozzáértő oktatók biztosítása. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
Az oktatók képzésének támogatása, távoktatás keretében. |
1.2.3. A képzésben való egyéni részvétel támogatása
Cselekvési cél:
— |
A filmművészeti képzésben résztvevő hallgatók európai mobilitásának támogatása. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
Képzési projekthez kapcsolt mobilitási ösztöndíjak. |
1.2.4. E melléklet 1.1.1. pontjában felsorolt cselekvési programok keretében támogatott szervezetek koordinációs és promóciós cselekvési programjainak megvalósítása.
Cselekvési cél:
— |
A program kedvezményezettjei koordinációjának és promóciójának segítése. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
A program címén támogatott képzési cselekvési programok koordinációját és promócióját előtérbe helyező cselekvési programok megvalósításához való hozzájárulás. |
1.2.5. Az ösztöndíjak engedélyezésével a 2004. április 30. után csatlakozott tagállamok , valamint az alacsony audiovizuális termelési kapacitással, és/vagy kis földrajzi és/vagy nyelvi területre korlátozódó kiterjedtséggel rendelkező országok szakemberei számára lehetővé kell tenni e melléklet 1.1.1. pontjában felsorolt képzési cselekvési programokban való részvételt.
Cselekvési cél:
— |
A 2004. április 30. után csatlakozott tagállamok , valamint az alacsony audiovizuális termelési kapacitással, és/vagy kis földrajzi és/vagy nyelvi területre korlátozódó kiterjedtséggel rendelkező országok szakembereinek e melléklet 1.1.1. pontjában felsorolt képzési cselekvési programokban való részvételének megkönnyítése. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
Ösztöndíj folyósítási rendszer kiépítése. |
2. Kidolgozás
2.1. Az európai és nemzetközi piacra szánt, független gyártók által benyújtott gyártási projektek kidolgozásának támogatása
Cselekvési célok:
— |
a következő témákban készülő európai alkotások kidolgozásának támogatása: fantasztikus filmek, animációs filmek, az alkotásról szóló dokumentumfilmek, multimédiás elképzelések; |
— |
a gyártók ösztönzése minőségi és nemzetközi lehetőségekkel bíró projektek készítésére; |
— |
új tehetségek és szakemberek fejlődésének támogatása az új tehetségek Pier Paolo Pasolinidíjának létrehozásával; |
— |
ösztönözni a gyártókat arra, hogy a kidolgozás fázisától kezdődően a gyártás és a forgalmazás során vegyék figyelembe a digitális technológiák kínálta lehetőségeket; |
— |
ösztönözni a gyártókat arra, hogy a projektek kidolgozásától kezdődően a nemzetközi bemutatásra, marketingre és forgalmazásra dolgozzanak ki stratégiákat; |
— |
úgy a közép-, mint a kisvállalkozások részére lehetővé kell tenni a kidolgozásra nyújtott támogatásokhoz való hozzájutást, valamint a cselekvési programok igényeiknek megfelelő kidolgozását; |
— |
a MEDIA által támogatott kiegészítő jellegű cselekvési programok bevezetése az audiovizuális szakemberek hozzáértésének javítása érdekében. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
audiovizuális alkotások projektjeinek vagy projektkatalógusok kidolgozásának támogatása, mindenekelőtt az Unióba 2004. április 30. után belépett tagállamokból, illetve az alacsony audiovizuális termelési kapacitással és/vagy kis földrajzi kiterjedtséggel vagy kis nyelvi területtel rendelkező tagállamokból érkező szereplők részvételével zajló együttműködések részére; |
— |
a kidolgozás fázisától kezdődően az európai audiovizuális alkotások digitalizálásának támogatása. |
2.2. A társaságok pénzügyi tervei, illetve az európai gyártási projektek kidolgozásának segítése, beleértve a koprodukciók pénzügyi terveit is.
Cselekvési célok:
— |
ösztönözni a gyártókat a következő témájú gyártási projektekre vonatkozó pénzügyi tervek kidolgozására: fantasztikus filmek, animációs filmek, gyártásról szóló dokumentumfilmek, multimédiás elképzelések; |
— |
az i2i előkészítő tevékenységek folytatásaként európai pénzügyi partnerek keresésének ösztönzése annak érdekében, hogy a közbefektetők és a magánbefektetők közötti együttműködések megvalósuljanak, valamint, hogy már a kidolgozás fázisától kezdődően forgalmazási stratégiák kerüljenek kidolgozásra. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
a kis- és középvállalkozások által benyújtott gyártási projektek magánfinanszírozásából eredő közvetett költségek (például pénzügyi, biztosítási, garanciavállalási kiadások) támogatása; |
— |
a kis- és középvállatok, különösen a független produkciós társaságok támogatása annak érdekében, hogy a nemzetközi forgalomba hozható európai audiovizuális alkotások kidolgozására, gyártására és közös gyártására vonatkozó befektetési tervek kidolgozásában résztvevő pénzintézetekhez hozzáférjenek ; |
— |
a pénzügyi közvetítők ösztönzése arra, hogy támogassák nemzetközileg terjeszthető audiovizuális alkotások létrehozását és koprodukcióját; |
— |
az audiovizuális területen aktív nemzeti ügynökségek együttműködésének támogatása. |
3. Forgalmazás és terjesztés
Horizontális cselekvési cél:
— |
A forgalmazott európai alkotások nyelvi sokféleségének hasznosítása. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
A forgalmazás és terjesztés során az európai audiovizuális alkotások szinkronizálásához és feliratozásához a gyártóknak, a forgalmazóknak és a terjesztőknek mindennemű, különösképpen a digitalizáláson alapuló támogatás biztosítása. |
3.1. Az európai forgalmazók erősítése befektetéseik ösztönzésével a nem nemzeti európai filmek koprodukciója, beszerzése és promóciója, valamint összefogott kereskedelmi stratégia kidolgozása terén
1. számú cselekvési cél:
— |
A filmművészeti alkotások forgalmazóinak ösztönzése a nem nemzeti európai filmek koprodukciójába, megvásárlásába, értékesítési jogai beszerzésébe és promóciójába történő befektetésekre. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
az európai forgalmazók számára alanyi jogon juttatandó támogatási rendszer bevezetése a nem nemzeti európai filmek által a programban részt vevő országok filmszínházaiban realizált bevétel arányában, a filmenként és országonként meghatározott keretösszeg erejéig; |
— |
meg kell határozni, hogy az ily módon juttatott támogatást a forgalmazók csak az alábbiakra fektethetik be: |
— |
nem nemzeti európai filmek közös gyártásába; |
— |
nem nemzeti európai filmek beszerzésébe; |
— |
a nem nemzeti európai filmek kiadása (filmkópiák készítése, szinkronizálás és feliratozás), promóciója és reklámozása során felmerülő költségek csökkentéséhez. |
2. számú cselekvési cél:
— |
Az európai forgalmazók közötti együttműködés ösztönzése az európai piacokra vonatkozó közös stratégiák megvalósításában. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
Az európai filmforgalmazói csoportosulások részére, pályázati úton elnyerhető, a nem nemzeti európai filmek forgalmazására szánt támogatási rendszer bevezetése, valamint amennyiben állandó jelleggel működő csoportosulásokról van szó, úgy közvetlen támogatás biztosítása. |
3. számú cselekvési cél:
— |
A forgalmazók, a gyártók és az értékesítési képviselők közötti együttműködés ösztönzése annak érdekében, hogy az európai audiovizuális alkotások gyártásától kezdődően nemzetközi kereskedelemi stratégiákat valósítsanak meg. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
Az európai filmművészeti alkotások promóciós készletének (beleértve egy feliratozott kópiát, egy nemzetközi hangnegatívot - zene és hanghatás - és promóciós felszerelés) kialakítására szánt támogatási rendszer bevezetése. |
4. számú cselekvési cél:
— |
A kis- és középvállalkozásoknak a nem nemzeti európai alkotások nemzetközi forgalmazásához és értékesítéséhez nyújtandó támogatásokhoz való hozzájutásának segítése. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
Az olyan közvetett kiadások (mint például pénzügyi és biztosítási költségek) támogatása, amelyek az alábbi forgalmazási és/vagy eladási tevékenységek magánfinanszírozásához kapcsolódnak: az európai filmek katalógusainak beszerzése, e filmek újabb piacainak felkutatása, állandó európai forgalmazói csoportosulások létrehozása. |
3.2. Az európai és nemzetközi piacokon a nem nemzeti európai filmek forgalmának javítása olyan intézkedésekkel, amelyek az export bővítésére, a forgalmazás javítására és filmszínházakban történő bemutatás előmozdítására irányulnak
1. számú cselekvési cél:
— |
A filmművészeti forgalmazóknak a nem nemzeti európai filmek terjesztése és promóciója során felmerülő költségekbe történő befektetéseinek ösztönzése. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
a filmművészeti alkotások forgalmazói részére az európai filmművészeti alkotások a gyártási területükön kívül eső piacokon történő promóciójára és értékesítésére pályázati úton elnyerhető támogatások rendszerének bevezetése. A filmek kiválasztásának kritériumai között szerepelhetnek a projektek eredet- és költségvetési kategóriánként történő megkülönböztetéséről szóló rendelkezések; |
— |
az európai nyelvi és kulturális sokféleség hasznosításának érdekét szolgáló filmekre elkülönített támogatás engedélyezése; a támogatás a nem nemzeti európai alkotások katalógusának adott időszakra behatárolt kiadására adható. |
2. számú cselekvési cél:
— |
A nem nemzeti európai filmek európai piacon történő bemutatásának segítése, különösen támogatva a filmszínházi hálózat koordinálását. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
ösztönözni a filmszínházak üzemeltetőit arra, hogy a nem nemzeti európai filmek egy jelentős részét minimális időtartamra tűzzék műsorra az elsőbemutatós kereskedelmi filmszínházakban. Minden egyes filmszínház esetében a támogatást ezekben a filmszínházakban egy adott referenciaidőszak alatt a nem nemzeti európai filmenként eladott belépők számaránya szerint kell meghatározni; |
— |
a fiatal közönséget megcélzó oktatási és figyelemfelkeltési cselekvési programok kidolgozásához való hozzájárulás; |
— |
a szóban forgó filmbemutatások érdekében történő közös fellépést szolgáló európai üzemeltetői hálózatok kialakításának és megerősítésének támogatása. |
3. számú cselekvési cél:
— |
A nem nemzeti európai filmek Európában és azon kívül történő nemzetközi eladásainak és exportjának ösztönzése. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
A filmművészeti alkotások nemzetközi forgalmazásával foglalkozó európai vállalatok (értékesítési képviselők) támogatási rendszerének bevezetése, amelyet a vállalatok adott időszak alatt mutatott piaci hatékonysága alapján kell megállapítani. Az így nyújtott támogatást a nemzetközi forgalmazóknak az új európai alkotások beszerzése, valamint az európai és nemzetközi piacokon történő promóciója kapcsán felmerülő költségek fedezésére kell fordítaniuk. |
3.3. A független gyártók által készített európai audiovizuális alkotások nemzetek közötti terjesztésének előmozdítása egyrészt a terjesztőkkel, másrészt a forgalmazókkal és a független gyártókkal való együttműködés ösztönzésével.
1. számú cselekvési cél:
— |
A független gyártók által készített nem nemzeti európai audiovizuális alkotások terjesztésének ösztönzése. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
ösztönözni kell a független gyártókat, hogy több tagállam legalább három terjesztőjének, vagy több, más-más nyelvi területhez tartozó tagállam legalább két terjesztőjének bevonásával készítsenek alkotásokat (játékfilmek, dokumentum- és animációs filmek). A támogatottak kiválasztásának kritériumai tartalmazzák a projektek költségvetési kategóriánként történő megkülönböztetését célzó rendelkezéseket; |
— |
az európai nyelvi és kulturális sokféleség és audiovizuális örökség hasznosításának érdekét szolgáló filmek esetében elkülönített támogatást kell engedélyezni. |
2. számú cselekvési cél:
— |
A független európai gyártók támogatáshoz való hozzájutásának megkönnyítése. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
A filmgyártás (játékfilmek, dokumentum- és animációs filmek) projektjeinek magánfinanszírozásához kapcsolódó közvetett költségek (mint például pénzügyi, biztosítási, garanciavállalási kiadások) támogatása; feltétel azonban több tagállam legalább három terjesztőjének , vagy több , másmás nyelvi területhez tartozó tagállam legalább két terjesztőjének bevonása. |
3. számú cselekvési cél:
— |
Azon európai televíziós programok nemzetközi forgalmazásának segítése, amelyeket független programkészítők állítottak elő, figyelembe véve, hogy ezeknek a programoknak a forgalmazásához a független programkészítő jóváhagyására van szükség, aki az üzleti bevétel megfelelő részét megkapja. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
A filmművészeti alkotások nemzetközi forgalmazásával foglalkozó európai vállalatok (értékesítési képviselők) támogatási rendszerének bevezetése, amelyet a vállalatok adott időszak alatt mutatott piaci hatékonysága alapján kell megállapítani. Az így nyújtott támogatást a nemzetközi forgalmazóknak az új európai alkotások beszerzése, valamint az európai és nemzetközi piacokon történő promóciója kapcsán felmerülő költségek fedezésére kell fordítaniuk. |
3.4. Az európai audiovizuális alkotások digitalizálásának támogatása
1. számú cselekvési célok:
— |
a nem nemzeti európai alkotások saját felhasználásra szánt digitális adathordozón (DVD) történő forgalmazásának javítása, különösen a kiadók közötti olyan együttműködés ösztönzésével, amely célja európai szintű többnyelvű változatok létrehozása; |
— |
az európai alkotások kiadása során a digitális technológiák (olyan digitális változatok létrehozásával, amelyet minden európai forgalmazó fel tud használni) alkalmazásának segítése; |
— |
különösen a kiadók ösztönzése arra, hogy a nem nemzeti európai audiovizuális alkotások promóciójához és forgalmazásához kapcsolódó költségeket támogassák; |
— |
az európai alkotások többnyelvűségének (szinkronizálás, feliratozás, többnyelvű gyártás) támogatása. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
az európai audiovizuális és filmművészeti alkotásokat saját felhasználásra szánt adathordozókon (mint amilyen a DVD, DVD-Rom) forgalmazó kiadók részére olyan alanyi jogon járó támogatási rendszer bevezetése, amelyet adott időszak alatt mutatott piaci hatékonyságuk alapján kell meghatározni. Az így nyújtott támogatást a kiadóknak az új európai alkotások kiadása, valamint az európai és nemzetközi piacokon történő promóciója kapcsán felmerülő költségek fedezésére kell fordítaniuk; |
— |
az adatok digitalizálására szakosodott társaságok támogatása. |
2. számú cselekvési célok:
— |
a nem nemzeti európai alkotások közvetlen, fejlett forgalmazási szolgálatokon és új médiatechnikákon (internet, videó megrendelésre, filmenként fizetés) keresztül történő forgalmazásának segítése; |
— |
az európai audiovizuális programokkal foglalkozó vállalatoknak - különösen a közvetlen forgalmazással foglalkozó fejlett szolgálatoknak - a digitális technológiai fejlesztésekhez történő alkalmazkodásának segítése. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
Az európai társaságokat (kábeltelevíziós társaságok, téma szerinti csatornák stb.) a filmalkotások digitalizálását, promóciós anyag készítését, valamint digitális adathordozó reklámozását támogató intézkedésekkel ösztönözni kell az európai alkotásokat tartalmazó olyan digitális formájú katalógusok elkészítésére, amelyeket az új médiatechnikákon keresztül lehet bemutatni. |
3.5. A filmszínházak ösztönzése a digitális forgalmazás kínálta lehetőségek kihasználására
Cselekvési cél:
— |
A filmszínházak digitális berendezésekbe történő befektetéseinek ösztönzése, a filmszínházak üzemeltetőinek az ilyen célra fordítandó hitelhez való hozzájutásának megkönnyítésével. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
A filmszínházak üzemeltetői által felvállalt és a digitális berendezések beszerzésére fordított pénzek magánfinanszírozásához kapcsolódó közvetett kiadásainak (mint pl. a pénzügyi és biztosítási költségek) támogatása. |
4. Promóció
4.1. Az audiovizuális alkotások forgalmának javítása az európai audiovizuális ágazat az európai és nemzetközi szakmai vásárokon való megjelenésének biztosításával.
1. számú cselekvési cél:
— |
A szakemberek európai és Európán kívüli kereskedelmi rendezvényeken és szakmai audiovizuális piacokon való megjelenési feltételeinek javítása. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
Technikai és pénzügyi segítségnyújtás, olyan rendezvények keretében, mint: |
— |
a fő európai és nemzetközi filmszínházi vásárok; |
— |
a fő európai és nemzetközi televíziós vásárok; |
— |
tematikus vásárok, különösen az animációs filmeké, a dokumentumfilmeké, a multimédiás vásárok és az új technológiák vásárai. |
2. számú cselekvési cél és megvalósítandó cselekvési program:
— |
Európai katalógusok kidolgozásának, az európai programok katalógusait összegyűjtő és szakmai felhasználásra szánt adatbankok létrehozásának segítése és támogatása. |
3. számú cselekvési cél:
— |
Az előgyártás vagy gyártás fázisától kezdődően a promóció támogatása. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
az európai és/vagy többségében európai alkotások és programok kidolgozásról, finanszírozásról, közös gyártásáról és forgalmazásáról szóló fórumok szervezésének támogatása; |
— |
a gyártás fázisában az európai filmművészeti és audiovizuális programok marketing és kereskedelmi promóciós kampányainak beindítása és megvalósítása. |
4.2. Az európai és nemzetközi közönség európai audiovizuális alkotásokhoz való hozzájutásának megkönnyítése
Cselekvési célok és megvalósítandó programok:
— |
olyan audiovizuális fesztiválok ösztönzése és támogatása, amelyeken többségében vagy meghatározó arányban európai alkotások szerepelnek; |
— |
az olyan fesztiválok előnyben részesítése és támogatása, amelyek hozzájárulnak az olyan tagállamok és régiók alkotásainak népszerűsítéséhez, amelyek csak gyengébb audiovizuális gyártási kapacitással rendelkeznek, illetve a fiatal európai alkotók műveinek népszerűsítéséhez, és amelyek a nyelvi és kulturális sokféleség ügyét és a kultúrák közötti párbeszédet erősítik; |
— |
olyan oktatási kezdeményezések - különösen az oktatási intézményekkel való kiterjedt együttműködésen keresztül - ösztönzése és támogatása, amely a fesztiválokon keresztül összetett képet ad a fiatal közönség számára; |
— |
a szakemberek, különösen a filmszínházak üzemeltetői, a köz- és kereskedelmi televíziók, a kulturális fesztiválok és szervezetek olyan kezdeményezéseinek ösztönzése és támogatása, amely kiterjedt együttműködést irányoz elő a tagállamokkal és a Bizottsággal, valamint a nagyközönséget megcélzó az európai filmművészeti és audiovizuális alkotást népszerűsítő promóciós tevékenység megszervezését tűzi ki céljául; |
— |
az olyan, jelentős médiavisszhangot kiváltó események megszervezésének ösztönzése és támogatása, mint amilyen például egy díjátadás és az európai filmnapok ; |
— |
az alacsony audiovizuális termelési kapacitással rendelkező országokból érkező szakemberek és fiatal szakemberek fesztiválokon való részvételének támogatása. |
4.3. A filmek és audiovizuális programok promóciójával foglalkozó nemzeti szervezetek közös fellépésének ösztönzése.
Cselekvési cél:
— |
A közös fellépések és európai projektek összefogásának és koordinálásának ösztönzése. |
Megvalósítandó cselekvési program:
— |
európai promóciós platformok létrehozásának támogatása; |
— |
nemzeti és/vagy regionális promóciós szervezetek európai csoportosulásainak és ernyőszervezeteinek támogatása az európai és az Európán kívül eső piacokon; |
— |
a fesztiválok rendszerbe szervezésének támogatása, különös tekintettel a szervezési és tapasztalatcserékre; |
— |
azonos, hasonló és/vagy kiegészítő jellegű célokat szem előtt tartó projektek összevonásának támogatása; |
— |
adatbanki és katalógustári hálózatok létrehozásának támogatása; |
— |
a tagállamok nemzeti öröksége és az európai örökség részét képező filmművészeti alkotások rendszeres gyűjtésének részeként, valamint a [mozgóképörökségről és a kapcsolódó ágazati tevékenységek versenyképességéről szóló ...-i .../... európai parlamenti és tanácsi] ajánlásnak (1) megfelelően, intézkedéseket kell tenni az európai filmművészeti örökséget magában foglaló adatbázis-hálózatok létrehozásának lehetősége feltérképezésére egyéb szervezetek, különösen az Európa Tanács (Eurimages és az Európai Audiovizuális Megfigyelő Központ) együttműködésével. |
4.4. Az európai filmművészeti és audiovizuális örökség promóciójának és az ehhez való hozzáférésnek az ösztönzése
Cselekvési cél és megvalósítandó cselekvési program:
— |
különösen a fiatal közönséget megcélzó, az európai filmművészeti és audiovizuális örökség népszerűsítését előtérbe helyező események szervezésének ösztönzése és támogatása; |
— |
az európai filmművészeti és audiovizuális örökség archívumainak támogatása; |
— |
az európai filmművészeti és audiovizuális örökség új és innovatív forgalmazási színtereken való megjelenésének támogatása . |
5. Bemutató projektek
Cselekvési cél:
— |
Biztosítani kell a program piaci változásokhoz történő hozzáigazítását különösen az információés kommunikációs technológiák bevezetése és használata tekintetében. |
Megvalósítandó cselekvési programok:
— |
olyan területekre vonatkozó bemutató projektek támogatása, amelyeket az audiovizuális ágazat szereplőinek megítélése szerint az új információs és kommunikációs technológiák bevezetése és használata meghatároz; |
— |
a megfelelő alkalmazás terjesztésének érdekében a bemutató projektek eredményeinek széles körű közzététele konferenciák vagy on-line és off-line események keretében. |
2. fejezet A cselekvési programok megvalósításának részletes szabályozása
1. Közösségi támogatás
1.1. A támogatott programok költségeihez való közösségi hozzájárulás mértéke
A MEDIA-hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a támogatott programok költségeinek 50 %-át, kivéve az alábbi eseteket:
A MEDIA-hozzájárulás mértéke az alábbi esetekben elérheti a támogatott programok költségeinek 60 %-át:
a) |
olyan képzési cselekvési programok esetében, amelyekre olyan országokban vagy régiókban kerül sor, amelyek gyenge audiovizuális gyártási kapacitással és/vagy földrajzi területük és nyelvhasználatuk miatt korlátozott lehetőségekkel bírnak; |
b) |
a kidolgozásra, forgalmazásra/terjesztésre és promócióra irányuló projektek esetében, amelyek egyben az európai nyelvi és kulturális sokféleség hasznosítására is irányulnak; |
c) |
azok az e melléklet 1.3. pontjában szereplő cselekvési programok (forgalmazás és terjesztés) esetében, amelyek e határozat 11. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban kerülnek megállapításra. |
A MEDIA-hozzájárulás mértéke a támogatott programok költségeinek 75 %-át is elérheti az Európai Unió új tagállamaiban megvalósuló képzési cselekvési programok esetében. Erre a rendelkezésre a program időszakos értékelésének keretében különös figyelmet kell fordítani.
1.2. A közösségi támogatás részletes szabályozása
A közösségi támogatás formája szubvenció vagy ösztöndíj.
A képzést illetően, minden évben a rendelkezésre álló alapok legalább 10 %-át lehetőség szerint új tevékenységek támogatására kell szétosztani.
1.3. A projektek kiválasztása
A kiválasztott projekteknek összhangban kell lenniük:
— |
e határozat és mellékletének rendelkezéseivel; |
— |
az 1605/2002/EK, Euratom rendelet és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel. |
2. Kommunikáció
2.1. A Bizottság
A Bizottság szemináriumokat, kollokviumokat vagy megbeszéléseket szervezhet a program megvalósításának megkönnyítésével, valamint a program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatban a tájékoztatásról, a közzétételről és a terjesztésről szóló mindennemű cselekvési program kivitelezése érdekében. E tevékenységek szubvenciós alapból finanszírozhatók, szerződéskötés vagy a Bizottság által megszervezett és finanszírozott eljárások keretében.
2.2. MEDIA Desk és MEDIA Antennák
A Bizottság a tagállamokkal együttműködve és közvetlenül, európai MEDIA Desk és MEDIA Antenna hálózatokat épít ki, amelyek a program nemzeti szintű megvalósításáért felelős szervekként járnak el az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontját és (3) bekezdését betartva, és amelyek feladatai a következők:
a) |
az audiovizuális ágazat szakembereinek tájékoztatása az Európai Unió politikájának keretében a rendelkezésükre bocsátott támogatások különböző formáiról; |
b) |
a program közzétételének és promóciójának biztosítása; |
c) |
a szakemberek ösztönzése arra, hogy mind nagyobb számban vegyenek részt a program cselekvési programjaiban; |
d) |
a szakemberek segítése az ajánlati felhívás alapján készített projektjeik benyújtásában; |
e) |
a szakemberek , az intézmények és a hálózatok közötti határokon átnyúló együttműködések támogatása; |
f) |
a tagállamok különböző támogatásokat nyújtó intézményeivel való kapcsolattartás biztosítása a program cselekvési programjainak a nemzeti támogatási intézkedésekkel való komplementer jellegére való tekintettel; |
g) |
adatszolgáltatás a nemzeti audiovizuális piacokról és azok változásairól. |
3. Tájékoztatás az európai audiovizuális piacról, részvétel az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet munkájában és együttműködés az Eurimages támogatási alappal
A program jogi alapot teremt az audiovizuális politika terén a közösségi eszközök nyomon követésének biztosításához szükséges kiadásokhoz.
A program meghatározza az Európai Unió részvételét az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet munkájában. Ez a részvétel megkönnyíti az ágazat szereplőinek információhoz való hozzájutását, továbbá az információk terjesztését. A gyártási eljárás nagyobb átláthatóságához is hozzájárul. A program lehetővé teheti azt is, hogy az Európai Unió együttműködési lehetőségeket kutasson fel az Európa Tanács Eurimages támogatási alapjával a filmművészeti alkotások koprodukciója érdekében és azzal a szándékkal, hogy elősegítse az európai audiovizuális szektor versenyképességét a nemzetközi piacon. Ez az együttműködés nem pénzügyi jellegű.
4. Irányítási feladatok
A program pénzügyi keretéből ugyancsak fedezni lehet a program irányításához és céljainak megvalósításához, mégpedig a tanulmányokhoz, megbeszélésekhez, tájékoztatási és publikációhoz kapcsolódó cselekvési programokhoz közvetlenül szükséges előkészítési, nyomon követési, ellenőrzési, audit és értékelési műveletek kiadásait, valamint az információcserét lehetővé tevő informatikai hálózathoz kapcsolódó kiadásokat, továbbá minden olyan adminisztrációs és technikai segítségnyújtásból adódó kiadást, amelyre a Bizottságnak a program irányításához szüksége van.
5. Ellenőrzések és audit
E határozat 9. cikke (3) bekezdésében szereplő eljárással összhangban kiválasztott projektek esetében mintavételi auditrendszert kell bevezetni.
A támogatott a Bizottság rendelkezésére bocsát minden, az utolsó kifizetéstől számított ötéves időtartam alatt megvalósult kiadást igazoló okmányt. A támogatott ügyel arra, hogy szükség szerint a Bizottság be tudjon tekinteni azokba az igazoló okmányokba is, amelyek az együttműködő partnerek vagy tagjainak birtokában vannak.
A Bizottságnak közvetlenül a meghatalmazottjain vagy az általa akkreditált minden más külső szerven keresztül jogában áll a támogatás felhasználásával kapcsolatban ellenőrzést végeztetni. Ezek az ellenőrzések a szerződés teljes időtartama alatt, valamint a támogatás maradványa kifizetésének dátumától számított ötéves időszak alatt elvégezhetők. Adott esetben az ellenőrzések eredményei a Bizottságot a kifizetett támogatások visszaszerzésére irányuló határozatok meghozatalára ösztökélhetik.
A Bizottság személyi állományának, valamint a Bizottság által megbízott külső személyeknek az ellenőrzés megfelelő módon történő lebonyolítása érdekében bejutási joga van a támogatott hivatalaiba, valamint hozzáférési joga van minden szükséges információhoz, beleértve az elektronikus levelezéseket is.
A Számvevőszék, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) ugyanezekkel a hozzáférési és betekintési jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.
Mindemellett az Európai Közösségek pénzügyi érdekeltségeinek csalás és más szabálytalanság ellen történő védelme érdekében a Bizottság engedélyezte e program keretében a helyszíni ellenőrzéseket és szemléket összhangban a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (2). Adott esetben az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) szabályozott vizsgálatokat az Európai Csaláselleni Hivatal végzi el.
(1) HL L ....
P6_TA(2005)0399
1 és 2 eurós bankjegyek bevezetése
Az Európai Parlament írásbeli nyilatkozata az 1 és 2 eurós bankjegyek bevezetéséről
Az Európai Parlament,
— |
tekintettel eljárási szabályzata 116. cikkére, |
A. |
figyelembe véve, hogy sok európai polgár még mindig elutasító állásponton van az euróval szemben, |
B. |
figyelembe véve az 1 és 2 eurós bankjegyek hiányának hatását a pénz értékének érzékelésére, |
C. |
úgy ítélve meg, hogy ezeknek a bankjegyeknek a hiánya az eurócentek nominális értékének érzékelését is negatívan befolyásolja, |
D. |
figyelembe véve azokat az előnyöket, amelyekkel az 1 és 2 eurós bankjegyek kibocsátása és forgalma járna az infláció és a megélhetési költségek ellenőrzését illetően, |
E. |
úgy ítélve meg, tekintettel az egységes pénz közelgő bevezetésére az új tagállamokban, hogy még inkább szükséges határozatot hozni ilyen új bankjegyek kibocsátásáról, |
F. |
figyelembe véve azokat a vitathatatlan előnyöket, amelyekkel ez minden tagállamban járna, |
1. |
felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Központi Bankot, hogy ismerje el az 1 és 2 eurós bankjegyek kibocsátásának szükségességét; |
2. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot, az aláírók neveivel együtt, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak és a tagállamok kormányainak. Aláírók Adamou, Agnoletto, Albertini, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Badía i Cutchet, Barsi-Pataky, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beglitisn, Belohorská, Bennahmias, Berend, van den Berg, Berger, Berlato, Birutis, Bonino, Bono, Bonsignore, Borghezio, Bourlanges, Bowis, Bozkurt, Braghetto, Brejc, Breyer, Brie, Brok, Brunetta, Busk, Busuttil, Cabrnoch, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Casa, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chatzimarkakis, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Cocilovo, Corbey, Cornillet, Correia, Costa P., Cottigny, Coveney, Czarnecki M., Czarnecki R., D'Alema, Daul, Davies, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, Dess, Deva, De Veyrac, Díaz De Mera García Consuegra, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Doorn, Doyle, Drčar Murko, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Evans Robert, Falbr, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Ferreira A., Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Florenz, Foglietta, Fontaine, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Geremek, Gibault, Gierek, Gklavakis, Golik, Gollnisch, Gomes, Goudin, Grabowska, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guellec, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hamon, Handzlik, Hatzidakis, Hegyi, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hudacký, Hutchinson, Hybášková, Ilves, Itälä, Iturgaiz Angulo, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kamall, Karatzaferis, Kasoulides, Kelam, Kinnock, Klamt, Klass, Koch, Koch-Mehrin, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Kudrycka, La Russa, Laignel, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Laperrouze, Lavarra, Le Foll, Le Pen J.-M., Le Pen M., Le Rachinel, Lehideux, Lehne, Leinen, Letta, Liberadzki, Libicki, Liese, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Maat, Madeira, Manders, Mann T., Mantovani, Markov, Marques, Martens, Martin D., Martinez, Masiel, Masip Hidalgo, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, McGuinness, McMillan-Scott, Méndez De Vigo, Mikko, Mikolášik, Mölzer, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Napoletano, Navarro, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Olajos, Oomen-Ruijten, Öry, Oviir, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Pavilionis, Pinheiro, Pinior, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleštinská, Podestà, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Posselt, Prets, Prodi, Queiró, Remek, Resetarits, Reul, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Rivera, Roithová, Romagnoli, Roszkowski, Rothe, Rudi Ubeda, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Santoro, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Sbarbati, Schenardi, Schierhuber, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staniszewska, Starkevičiūtė, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Swoboda, Szájer, Szymański, Tabajdi, Tajani, Tannock, Tatarella, Thomsen, Toia, Trakatellis, Triantaphyllides, Tzampazi, Ulmer, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Wagenknecht-Niemeyer, Weber H., Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Xenogiannakopoulou, Záborská, Zaleski, Zani, Zappalà, Železný, Zīle, Zingaretti, Zvěřina |