This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62019TN0056
Case T-56/19: Action brought on 30 January 2019 — Syriatel Mobile Telecom v Council
T-56/19. sz. ügy: 2019. január 30-án benyújtott kereset — Syriatel Mobile Telecom kontra Tanács
T-56/19. sz. ügy: 2019. január 30-án benyújtott kereset — Syriatel Mobile Telecom kontra Tanács
HL C 139., 2019.4.15, p. 61–61
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
15.4.2019 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 139/61 |
2019. január 30-án benyújtott kereset — Syriatel Mobile Telecom kontra Tanács
(T-56/19. sz. ügy)
(2019/C 139/63)
Az eljárás nyelve: francia
Felek
Felperes: Syriatel Mobile Telecom (Joint Stock Company) (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)
Alperes: az Európai Unió Tanácsa
Kérelmek
A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
— |
nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
— |
következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg; |
— |
másodlagosan rendeljen ki szakértőt a felperest ért kár teljességének meghatározása érdekében; |
— |
kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére. |
Jogalapok és fontosabb érvek
Keresete alátámasztása érdekében a felperes egy fő jogalapra és egy másodlagos jogalapra hivatkozik, amely jogalapok az őt ért azon káron alapulnak, amelynek tekintetében a felelősséget az Európai Unió Tanácsa viseli.
A fő jogalap azon alapul, hogy a vitatott korlátozó intézkedések, nevezetesen a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2018. május 28-i (KKBP) 2018/778 tanácsi határozat és a későbbi végrehajtási aktusai jogellenesek. Ezen intézkedések először is sértik az EUMSZ 296. cikkben és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében előírt indokolási kötelezettséget, másodszor pedig sértik a felperes tulajdonhoz való jogát és a jóhírnevének tiszteletben tartásához való jogot. E jogsértés képezi a közvetlen okát a felperest ért azon jelentős vagyoni és nem vagyoni kárnak, amely egyrészt a jóhírnevének sérelméből, másrészt a szerződések megszűnéséből és az eszközök és jövedelmek elvesztéséből áll, amelyek tekintetében megtérítésre van joga.
A másodlagos jogalap az Európai Unió objektív felelősségére vonatkozó rendszer meglétén alapul.