This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62016CN0231
Case C-231/16: Request for a preliminary ruling from the Landgericht Hamburg (Germany) lodged on 25 April 2016 — Merck KGaA v Merck & Co. Inc. and Others
C-231/16. sz. ügy: A Landgericht Hamburg (Németország) által 2016. április 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Merck KGaA kontra Merck & Co. Inc. és társai
C-231/16. sz. ügy: A Landgericht Hamburg (Németország) által 2016. április 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Merck KGaA kontra Merck & Co. Inc. és társai
HL C 279., 2016.8.1, p. 10–12
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
1.8.2016 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 279/10 |
A Landgericht Hamburg (Németország) által 2016. április 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Merck KGaA kontra Merck & Co. Inc. és társai
(C-231/16. sz. ügy)
(2016/C 279/16)
Az eljárás nyelve: német
A kérdést előterjesztő bíróság
Landgericht Hamburg
Az alapeljárás felei
Felperes: Merck KGaA
Alperes: Merck & Co. Inc., Merck Sharp & Dohme Corp, MSD Sharp & Dohme GmbH
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
1. |
Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (1) 109. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő „ugyanabban a tárgyban” kifejezést, hogy ezt a tényállási elemet megvalósítja az olyan, világszerte és ezáltal uniószerte azonos módon, ugyanazon domainnév alatt felkereshető internetes megjelenés fenntartása és használata, amely miatt ugyanazon felek között különböző tagállamok bíróságai előtt bitorlás vagy annak kísérlete tárgyában per van folyamatban, és a bíróságok egyike az európai uniós védjeggyel, a másik a nemzeti védjeggyel összefüggésben jár el? |
2. |
Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő „ugyanabban a tárgyban” kifejezést, hogy ezt a tényállási elemet megvalósítja az olyan, világszerte és ezáltal uniószerte a „facebook.com” és/vagy „youtube.com” és/vagy „twitter.com” internetcímen ugyanazon felhasználónév alatt felkereshető tartalmak – a „facebook.com” és/vagy a „youtube.com” és/vagy a „twitter.com” internetcím tekintetében történő – fenntartása és használata, amely miatt ugyanazon felek között különböző tagállamok bíróságai előtt bitorlás vagy annak kísérlete tárgyában per van folyamatban, és a bíróságok egyike az európai uniós védjeggyel, a másik a nemzeti védjeggyel összefüggésben jár el? |
3. |
Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy az a tagállami bíróság, amelyik előtt egy európai uniós védjegynek a világszerte és ezáltal uniószerte azonos módon, ugyanazon domainnév alatt felkereshető internetes megjelenés fenntartásával megvalósult bitorlása miatti védjegybitorlási per később indult, és amely bíróság előtt az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében érvényesítenek igényeket, az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében csak azon másik tagállam vonatkozásában állapítja meg joghatóságának hiányát a védjegy- és áruazonosság terjedelmében, ahol „először” indult bíróság előtt olyan per, amelynek tárgya a „később indult perben eljáró bíróság” előtt érvényesíteni kívánt európai uniós védjeggyel azonos, és azonos árukra vonatkozó nemzeti védjegy világszerte és ezáltal uniószerte azonos módon, ugyanazon domainnév alatt felkereshető internetes megjelenés fenntartásával és használatával történő megsértése, vagy az a „bíróság, amelyik előtt az ügy később indult”, ebben az esetben a kettős azonosság terjedelmében az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján és ezáltal uniószerte a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében előtte érvényesített valamennyi igény vonatkozásában megállapítja joghatóságának hiányát? |
4. |
Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy az a tagállami bíróság, amelyik előtt egy európai uniós védjegynek a világszerte és ezáltal uniószerte a „facebook.com” és/vagy „youtube.com” és/vagy „twitter.com” internetcímen ugyanazon felhasználónév alatt felkereshető tartalmak – a „facebook.com” és/vagy a „youtube.com” és/vagy a „twitter.com” domain tekintetében történő – fenntartásával és használatával megvalósult bitorlása miatti védjegybitorlási per később indult, és amely bíróság előtt az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében érvényesítenek igényeket, az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében csak azon másik tagállam vonatkozásában állapítja meg joghatóságának hiányát a kettős azonosság terjedelmében, ahol „először” indult bíróság előtt olyan per, amelynek tárgya a „később indult perben eljáró bíróság” előtt érvényesíteni kívánt európai uniós védjeggyel azonos, és azonos árukra vonatkozó nemzeti védjegy világszerte és ezáltal uniószerte a „facebook.com” és/vagy „youtube.com” és/vagy „twitter.com” internetcímen ugyanazon felhasználónév alatt felkereshető tartalmak – a „facebook.com” és/vagy a „youtube.com” és/vagy a „twitter.com” domain tekintetében történő – fenntartásával és használatával történő megsértése, vagy az a „bíróság, amelyik előtt az ügy később indult”, ebben az esetben a kettős azonosság terjedelmében az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján és ezáltal uniószerte a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében előtte érvényesített valamennyi igény vonatkozásában megállapítja joghatóságának hiányát? |
5. |
Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy egy európai uniós védjegynek a világszerte és ezáltal uniószerte azonos módon, ugyanazon domainnév alatt felkereshető internetes megjelenés fenntartásával megvalósult bitorlása miatt azon tagállami bíróság előtt védjegybitorlási pert megindító keresetnek a visszavonása, „amelyik előtt az ügy később indult”, és amely keresettel először az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében érvényesítettek igényeket, amennyiben a keresetet azon másik tagállam tekintetében vonják vissza, ahol „először” indult bíróság előtt olyan per, amelynek tárgya a „később indult perben eljáró bíróság” előtt érvényesíteni kívánt európai uniós védjeggyel azonos, és azonos árukra vonatkozó nemzeti védjegy világszerte és ezáltal uniószerte azonos módon, ugyanazon domainnév alatt felkereshető internetes megjelenés fenntartásával és használatával történő megsértése, megakadályozza, hogy az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti „bíróság, amelyik előtt az ügy később indult”, a kettős azonosság terjedelmében megállapítsa joghatóságának hiányát? |
6. |
Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy egy európai uniós védjegynek a világszerte és ezáltal uniószerte a „facebook.com” és/vagy „youtube.com” és/vagy „twitter.com” internetcímen ugyanazon felhasználónév alatt felkereshető tartalmak – a „facebook.com” és/vagy a „youtube.com” és/vagy a „twitter.com” internetcím tekintetében történő – fenntartásával és használatával megvalósult bitorlása miatt azon tagállami bíróság előtt védjegybitorlási pert megindító keresetnek a visszavonása, „amelyik előtt az ügy később indult”, és amely keresettel először az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében érvényesítettek igényeket, amennyiben a keresetet azon másik tagállam tekintetében vonják vissza, ahol „először” indult bíróság előtt olyan per, amelynek tárgya a „később indult perben eljáró bíróság” előtt érvényesíteni kívánt európai uniós védjeggyel azonos, és azonos árukra vonatkozó nemzeti védjegy világszerte és ezáltal uniószerte a „facebook.com” és/vagy a „youtube.com” és/vagy a „twitter.com” internetcímen ugyanazon felhasználónév alatt felkereshető tartalmak – a „facebook.com” és/vagy a „youtube.com” és/vagy a „twitter.com” domain tekintetében történő – fenntartásával és használatával történő megsértése, megakadályozza, hogy az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti „bíróság, amelyik előtt az ügy később indult”, a kettős azonosság terjedelmében megállapítsa joghatóságának hiányát? |
7. |
Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy a „ha az érintett védjegyek azonosak, és azonos árukra vagy szolgáltatásokra érvényesek” megfogalmazásból csak annyiban következik azon bíróság joghatóságának hiánya, „amelyik előtt az ügy később indult”, amennyiben az európai uniós védjegyet és a nemzeti védjegyet ugyanazon áruk és/vagy szolgáltatások tekintetében jegyezték be, vagy „az a bíróság, amelyik előtt az ügy később indult”egyáltalán nem rendelkezik joghatósággal, akkor sem, ha az ezen bíróság előtt érvényesíteni kívánt európai uniós védjegy további – a másik, nemzeti védjegy által oltalomban nem részesített – árukat és/vagy szolgáltatásokat is oltalomban részesít, amelyekkel szóba jöhet a kifogásolt tevékenységek azonossága vagy hasonlósága? |