EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52020XC0605(01)
Publication of an application for approval of an amendment, which is not minor, to a product specification pursuant to Article 50(2)(a) of Regulation (EU) No 1151/2012 of the European Parliament and of the Council on quality schemes for agricultural products and foodstuffs 2020/C 186/03
A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele 2020/C 186/03
A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele 2020/C 186/03
C/2020/3397
HL C 186., 2020.6.5, p. 8–18
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
5.6.2020 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 186/8 |
A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele
(2020/C 186/03)
Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítás iránti kérelem elleni felszólalásra a közzététel időpontjától számított három hónapon belül.
AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM
Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem
„Queijo Terrincho”
EU-szám: PDO-PT-0218-AM01 – 2016.9.19.
OEM (X) OFJ ()
1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek
Kérelmező csoportosulás
QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. [Juhtejtermelők szövetkezete Terra Quente régióban]
Jogos érdek
A „Queijo Terrincho” vállalkozók (termelők és feldolgozók) által alkotott termelői csoportnak jogos érdeke fűződik e módosítási kérelem benyújtásához. QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L., a nyilvántartásba vétel kezdeti kérelmezését végző termelői csoportosulás.
A csoportosulás neve |
QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. |
||
A csoportosulás típusa |
Egynél több személy |
||
Résztvevők |
Termelő(k), feldolgozó(k) |
||
Cím: |
|
||
Ország |
Portugália |
||
Telefon |
+ 351 279258090 |
||
|
queitec@sapo.pt |
2. Tagállam vagy Harmadik Ország
Portugália
3. A termékleírás módosítással érintett rovata
☐ A termék elnevezése
☒ A termék leírása
☒ Földrajzi terület
☐ A származás igazolása
☒ Az előállítás módja
☒ Kapcsolat
☒ Címkézés
☒ Egyéb: terméklogó hozzáadása
4. A módosítás típusa
☐ |
Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
☒ |
Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot |
5. Módosítás(ok)
Valamennyi módosítás érinti a termékleírást, mivel egységes dokumentum közzétételére soha nem került sor.
A termék leírása
1. módosítás
— |
Az eredeti termékleírásban a sajt átmérőjére (13–20 cm), illetve súlyára (0,8–1,2 kg) vonatkozóan korábban megadott tartományok 12–20 cm, illetve 0,7–1,1 kg tartományra változtak. |
— |
Az eredeti termékleírásban korábban nem említett új „merendeira” (uzsonnadoboz) sajtméret került bevezetésre, amelynek átmérője 8 cm és 12 cm, magassága 3 cm és 6 cm, súlya pedig 0,35 kg és 0,55 kg közötti. |
— |
A zsír a szárazanyagban, illetve a zsírmentes szárazanyag nedvességtartalmának engedélyezett százaléka – az eredeti termékleírásban korábban 45–60 %, illetve 55–65 % – a következők szerint változott: 25–50 % zsír a szárazanyagban, illetve 35–60 % a zsírmentes szárazanyag nedvességtartalma. |
— |
Az eredeti termékleírás ugyan korábban nem tartalmazta, meghatározásra került a „Queijo Terrincho” és a „Queijo Terrincho”Velho [érett] hosszú távú tárolásához tartozó minimális engedélyezett hőmérséklet, azaz –11 °C, amely a sajt fagyásponti hőmérséklete (–12 °C) felett van, ily módon konzerválva a sajttészta jellegzetes aromáját, ízét és textúráját. |
E módosításokat a fogyasztói szokások változása, azaz a kisebb méretű, alacsonyabb zsírtartalmú és jobb eltarthatósági minőségű és idejű sajtok fogyasztása felé való elmozdulás indokolta azzal a céllal, hogy a kínálat a sajátos étkezési alkalmazásokban azonnal felhasználható (szeletelt és előrecsomagolt) kisebb adagok iránti jelenlegi kereslethez igazodjon. E módosításokat indokolták továbbá az utóbbi néhány évben elvégzett vizsgálatok eredményei is, amelyek szerint a valós helyzet tükrözése érdekében az eredeti értékek (engedélyezett nedvességtartalom és zsírtartalom) korrekciója szükséges.
2. módosítás
— |
Az eredeti termékleírásban korábban nem említett két új tárolási és kiszerelési forma került meghatározásra a „Queijo Terrincho”Velho esetében, amelynek érése vagy érlelése legalább 90 napig tart, és pirospaprika pasztával bevonva vagy darabokra vágva és szűz olívaolajat tartalmazó tárolóedényekbe helyezve is kínálható értékesítésre. |
E technikák alkalmazását az indokolja, hogy fokozzák a sajt eltarthatósági minőségét és idejét, a fogyasztók pedig a pirospaprika pasztával bevonva vagy darabokra vágva és szűz olívaolajat tartalmazó tárolóedényekbe helyezve értékesített sajtokat keresik, és számukra e technikák a hosszabb ideig érlelt olyan sajtokhoz társulnak, mint a „Queijo Terrincho”Velho. Emellett e kiszerelési formák – tehát a pirospaprika pasztával bevonva vagy darabokra vágva és szűz olívaolajat tartalmazó tárolóedényekbe helyezve történő értékesítés – helyileg régóta használt technikák.
E módosítások célja az új piaci kereslet kielégítése anélkül, hogy a termék sajátos karakterét adó belső jellemzők megváltoznának.
E módosítások érintik továbbá „Az előállítás módja” szakaszt, amely most már a „Queijo Terrincho”Velho gyártási feltételeit is leírja, és a „Címkézés” szakaszt a „Queijo Terrincho”Velho megnevezését illetően.
Földrajzi terület
3. módosítás
A földrajzi terület változatlan.
Az eredeti szöveg: „1. cikk
A »Queijo Terrincho« előállítási és érlelési területe a következőkre korlátozódik: Mogadouro, Alfândega da Fé, Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães és Macedo de Cavaleiros település (Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós és Soutelo de Mourisco község kivételével) Bragança járásban; Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales és Possacos község Valpaços településen Vila Real járásban; São João da Pesqueira település (Riodades és Paredes da Beira község kivételével) Viseu járásban, Vila Nova de Foz Côa település, Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto és Meda község Meda településen, valamint Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres és Mata de Lobos község Figueira de Castelo Rodrigo településen Guarda járásban, amelyek Terra Quente és a Felső-Duero völgye térségében találhatók.”
helyébe a következő szöveg lép:
„A termék előállítási és érlelési területe a következőkre korlátozódik: Mogadouro, Alfândega da Fé, Torre de Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães és Macedo de Cavaleiros településre (Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós és Soutelo de Mourisco község kivételével), São João da Pesqueira (Riodades és Paredes da Beira község kivételével) és Vila Nova de Foz Côa, továbbá Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales és Possacos község Valpaços településen, Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto és Meda község Meda településen, valamint Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres és Mata de Lobos község Figueira de Castelo Rodrigo településen.”
A Terra Quente és a Felső-Duero völgye alrégiók részét képező járások hivatkozásait a szöveg egyértelműbbé tétele érdekében törölték a termékleírásból, tekintettel arra, hogy a felsorolt települések egyértelműen meghatározzák az 1151/2012/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontjában előírt közigazgatási határokat.
Az előállítás módja
4. módosítás
Az eredeti termékleírásban nem szereplő részletek kerültek be a gyártási szakaszban végzett műveletek, nevezetesen a tej feldolgozása (melegítés és alvasztás), a savó lecsepegtetése (préselés), valamint a pácolás és érlelés (forgatás és mosás) vonatkozásában.
A módosításokat a gyártási szakaszban végzett műveletekkel kapcsolatos részletek hozzáadásának szükségessége indokolta, különös tekintettel azokra a műveletekre, mint az alvasztás és az alvadék feldolgozása, amelyek meghatározzák a kapott termék termékleírásnak való megfelelését.
— |
Az eredeti termékleírásban ugyan nem szerepel, most már bekerült az előírás, miszerint a tejet közvetlenül a fejés után kell feldolgozni. Arra az esetre, ha ez nem lehetséges, előírásra került, hogy a tejet legfeljebb 6 °C hőmérsékleten kell tartani. |
— |
Az eredeti termékleírás ugyan előírta, hogy a tejet 35 °C fix hőmérsékletre kell melegíteni, most egy tartomány került be és tartalmazza az optimális hőmérsékletet, amelyet a tejoltó hozzáadása előtt a tejnek el kell érnie (alvadási hőmérséklet: 30–35 °C) ahhoz, hogy a folyamat az aktuális feltételekkel összhangba kerüljön. |
Az eredeti termékleírásban előírt súlyok és kézi prések használatán túl engedélyezetté vált a pneumatikus prések alkalmazása is három és öt óra közötti préselési idővel, a már használatban lévő módszerrel összhangban. E módosítás pusztán egy technológiai fejlesztés eredménye, amely alkalmazható a gyártási folyamat során és nincs hatással a termék végső jellemzőire.
— |
Az eredeti termékleírásnak megfelelően, az érési vagy érlelési folyamat természetes érlelő létesítményekben vagy ellenőrzött környezetben történik. A relatív páratartalom értékeinek a folyamat során engedélyezett tartománya az eredeti termékleírásban szereplő 80–85 %-ról 80–90 %-ra módosult. |
— |
Ehhez hasonlóan, bár az eredeti termékleírás nem tartalmazta, a „Queijo Terrincho”Velho érlelési folyamatához tartozó hőmérséklet (8–14 °C) és páratartalom (75–85 %) alsó és felső határértéke is meghatározásra került az előállítási mód leírásának teljessé tétele érdekében. |
5. módosítás
— |
Az eredeti termékleírásban korábban az szerepelt, hogy „A területen tartott és egyedi jellemzőikben ahhoz különösen illeszkedő Churra da Terra Quente fajtájú juhnyájak jelentik az elsődleges állattenyésztési tevékenységet a legelőkön és vizenyős réteken, amelyek lényegében biztosítják a nyájak ellátását. A legelőket fennsíki terep, ugar és óriási kiterjedésű műveletlen terület alkotja, amelyet gyér és durva fű borít. Nem terem azonban elég fű, ezért a vizenyős rétek és a másodlagos takarmányok – rozs, árpa, tarlórépa, lencse –, valamint a kőrisfák, szilfák, tölgyfák, mandulafák, olajfák és még a szőlő lombozatának igénybevétele is szükséges.” |
Mivel, amint azt az eredeti termékleírás közli, nem terem elég fű, bekerült annak lehetősége, hogy a gazdaságban vagy más juhtenyésztők által előállított szalmát és szénát, valamint őszi/téli vetésű takarmánynövényeket (zab, bükköny, rozs és sárga virágú csillagfürt) és tavaszi vetésű takarmánynövényeket (kukorica és köles) használjanak a meghatározott földrajzi területről.
A szövegben a következők szerinti csere és átfogalmazás történt: „Nem terem azonban elég fű, ezért a vizenyős rétek és a másodlagos takarmányok – rozs, árpa, tarlórépa, lencse –, valamint a kőrisfák, szilfák, tölgyfák, mandulafák, olajfák és még a szőlő lombozatának igénybevétele is szükséges a meghatározott földrajzi területről.”
— |
A juhoknak adott valamennyi takarmány a földrajzi területről származik, bár hiány esetére bekerült a más régiókból származó takarmány alkalmazásának lehetősége, de ez soha nem haladhatja meg az éves szárazanyag 50 %-át. E takarmány ugyanaz és ugyanolyan összetételű, mint a földrajzi területről származó takarmány. |
6. módosítás
A termékleírás eredeti változatának 4. cikke törlésre került:
„4. cikk
Csomagolás és konzerválás
A sajt csomagolásához mindig ártalmatlan, a tartalommal nem reakcióba lépő anyagot kell használni.
A sajtot mindig kötelező előrecsomagolni, és a csomagolást a helyes higiéniai gyakorlatok szerint és olyan feltételek között kell végezni, amelyekkel konzerválhatók a sajt jellemzői és tisztasága a normál tárolás és értékesítés során.
E folyamatot az előállítónak kell végeznie.”
E leírások helyébe a csomagolásra vonatkozó egyedi szabályok indokai léptek, kiegészítve a következő bekezdéssel, amely további indokolást tartalmaz arra nézve, hogy az előrecsomagolást miért az előállítónak kell végeznie:
„A szeletelésnek és a csomagolásnak a meghatározott földrajzi területen belül kell történnie a termék épségének konzerválása és az egyedi karaktert adó jellemzők garantálása érdekében, mivel ezek könnyen módosulhatnak a további kezelési műveletek és/vagy az időben elhúzódó kezelési műveletek hatására”.
7. módosítás
— |
Az eredeti termékleírásban nem szereplő alábbi szöveg került be a különböző „Queijo Terrincho”Velho formák előállításának magyarázatához: |
A „Queijo Terrincho”Velho sajtot legalább 90 napig érlelik és pirospaprika kivonatot és törkölypárlatot vagy szűz olívaolajat tartalmazó pasztával bevonva készítik. Szűz olívaolajba is behelyezhető.
A pirospaprikával bevont „Queijo Terrincho”Velho készítéséhez a legalább 90 napig érlelt sajtot pirospaprika és törkölypárlat keverékével vagy pirospaprika és szűz olívaolaj keverékével vonják be. A sajt bevonásához törkölypárlattal vagy szűz olívaolajjal elkevert pirospaprikából készített pasztát használnak. A megfelelő textúra és íz biztosítása érdekében a keveréket egyszeri alkalmazáshoz kell felhasználni. 1 kg pirospaprikához körülbelül 250 ml törkölypárlatot vagy 250 ml szűz olívaolajat használnak.
A fenti technikákat régóta alkalmazzák a területen a sajt eltarthatósági minőségének és idejének fokozásához.
8. módosítás
Címkézés
A termékleírás eredeti változatának 5. cikke törlésre került:
„5. cikk
Címkézés és forgalmazás
A sajtok címkéjén a következőket kell feltüntetni:
1. |
Kereskedelmi megnevezés – »Queijo Terrincho« |
2. |
45 % és 60 % közötti zsírtartalom |
3. |
Nettó mennyiség (g vagy kg értékben kifejezve) |
4. |
Minőségmegőrzési idő [hónap és év] |
5. |
Nyers juhtejből készült sajt |
6. |
A gyártó neve és címe |
A címkét a sajt egyik oldalán kell elhelyezni.
A fogyasztónak adagokban értékesíthető a sajt, feltéve ha azok előrecsomagoltak.”
Az eredeti nyilvántartásba vétel szerinti termékleírás kezdeti változatának 5. cikkében foglalt fenti általános hivatkozások törlésre és cserére kerültek azon címkézési követelmény alapján, mely szerint a termék típusától függően szerepeltetni kell a terméklogót és a „»QUEIJO TERRINCHO« – Denominação de Origem Protegida” [„QUEIJO TERRINCHO” – oltalom alatt álló eredetmegjelölés] vagy „»QUEIJO TERRINCHO« – DOP” [„QUEIJO TERRINCHO” – OEM] vagy „»QUEIJO TERRINCHO«VELHO – Denominação de Origem Protegida” [„QUEIJO TERRINCHO”VELHO – oltalom alatt álló eredetmegjelölés] vagy „»QUEIJO TERRINCHO«VELHO – DOP” [„QUEIJO TERRINCHO”VELHO – OEM] szavakat a termék leírásával összhangban.
A módosításokat a címkézési követelmények és a termékleírás összehangolásának és az általános hivatkozások törlésének szükségessége indokolta.
9. módosítás
A termékleírás eredeti változatának 6. cikke törlésre került:
„6. cikk
1. |
Csak Churra da Terra Quente fajtájú juhok alkalmasak a »Queijo Terrincho« készítéséhez felhasznált tej előállítására, ha tartásuk az e szabályok 1. cikkében meghatározott előállítási területen történik. |
2. |
Valamennyi nyájnak hivatalosan brucellózismentesnek kell lennie, és egyik sem mutathatja tejen keresztül átvihető betegség jeleit. |
3. |
A nyájak monitorozásával kell biztosítani az állatoknak adott kezelések megfelelését az ajánlott élelmezés-egészségügyi várakozási időnek. |
4. |
A fejőházakban és az előállítási helyre történő tejszállítás során be kell tartani a higiéniai szabályokat. |
5. |
A sajtüzemeknél kötelező a törvényben előírt műszaki, funkcionális, egészségügyi és higiéniás feltételek teljesítése. |
6. |
Minden sajtkészítő létesítményben nyilvántartást kell vezetni az átvett tejről, termelésről, érlelésről és forgalmazásról.” |
Az 1. bekezdésben a juhfajtával kapcsolatban megadott információ bekerült az egységes dokumentumnak a termék leírását tartalmazó 3.2. pontjába és a termékleírás vonatkozó 2. pontjába.
A 2–6. bekezdést azért kellett törölni, mert a bennük foglalt előírások e tevékenységi terület egészére vonatkoznak és már szerepelnek az általános jogszabályokban.
10. módosítás
A termelői csoportok és vállalkozók kötelezettségeire, valamint a jogsértésekre és szankciókra való hivatkozások – amelyek az eredeti dokumentum 7., 8., 9. és 10. cikkében szerepeltek – szintén törlésre kerültek, mivel nem képezik a termékleírás szerves részét, továbbá a bennük foglalt előírások a sajtkészítés egészére vonatkoznak és már szerepelnek az általános jogszabályokban.
11. módosítás
Kapcsolat
A meghatározott földrajzi terület és a termékjellemzők közötti kapcsolatra vonatkozóan a termékleírás eredeti változatának 1. cikke:
„1. cikk
Ezt a 400 000 ha kiterjedésű hatalmas területet hasadékvölgyek (Mirandela-Vilariça), mélységi eróziós völgyek (Baixo-Coa, Sabor és Felső-Duero) és 600–800 méteres tengerszint feletti magasságban fekvő fennsíkok alkotják. A domborzat adja a terület egyedi éghajlati viszonyait, amelyek a Duero folyó mentén keletre haladva szubatlanti mediterránról félszáraz mediterránra változnak, a fennsíkokhoz közeledve pedig egyre markánsabb a kontinentális hatás.
Az éghajlati és topográfiai viszonyok eredményezik a területen található haszonnövények sokféleségét. Szőlő- és olívatermő tájegységek, kiterjedt olívatermő területek, olajfákkal és mandulafákkal vegyes területek, esőre alapozott gabonatermesztés (ugar és gabonafélék) és különféle haszonnövények jellemzők rá akár az öntözővíz nélküli területeken, akár a legtermékenyebb völgyekben (Mirandela és Vale da Vilariça). A mezőgazdasági termelők azonban a gazdasági jelentőség miatt főleg olíva- és szőlőtermesztéssel foglalkoznak.
Ugyanakkor a területen tartott és egyedi jellemzőikben ahhoz különösen illeszkedő Churra da Terra Quente fajtájú juhnyájak jelentik az elsődleges állattenyésztési tevékenységet a legelőkön és vizenyős réteken, amelyek lényegében biztosítják a nyájak ellátását. A legelőket fennsíki terep, ugar és óriási kiterjedésű műveletlen terület alkotja, amelyet gyér és durva fű borít.
Nem terem azonban elég fű, ezért a vizenyős rétek és a másodlagos takarmányok – rozs, árpa, tarlórépa, lencse –, valamint a kőrisfák, szilfák, tölgyfák, mandulafák, olajfák és még a szőlő lombozatának igénybevétele is szükséges a földrajzi területről. Itt található a juhok állandó legelője. Éjszakára a juhokat csaknem egész éven át karámban vagy hodályban tartják a mezőgazdasági területen.
A fennsíki terep, száraz platók és szikrázó ég keverékét mutató terület sajátos környezeti feltételei a hagyományos gazdálkodási módszerekkel párosulva járulnak hozzá a Churra da Terra Quente (Terrincha) juhok tejének egyedi jellemzőihez.
A nemzedékről nemzedékre átadott know-how birtokában lévő helyi emberek jártasságával és tapasztalatával feldolgozott tejből páratlanul jellegzetes sajt készül.”
helyébe a következő szöveg lép:
„A »Queijo Terrincho« minősége kizárólag a meghatározott földrajzi területhez kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhető.
Egyes beszámolók a középkori keresztény kolostorokhoz társítják a juhsajtkészítés elterjedését ebben a régióban, de máshol is. E sajt származását talán az a tény bizonyítja leginkább, hogy Terra Quente Transmontana régióban – azon a területen, ahonnan a Churra da Terra Quente juhfajta származik, nevezetesen a Vilariça völgye, még pontosabban Quinta da Terrincha – született meg a fajta »Terrincha« alternatív elnevezése, a sajtot pedig »Terrincho« saját néven ismerik. Ez is mutatja, hogy ezen az alterületen a természeti és emberi tényezők konvergenciája jellemzi a teljes előállítási területet.
A meghatározott földrajzi területet jelentő Terra Quente Transmontana és a Felső-Duero völgye kezdetben egy nagyon szívós és jól alkalmazkodott juhfajta, a Badana otthona volt. A 19. század végén Mondegueiro kosokkal végzett keresztezés útján ebből a fajtából hozták létre a Churra da Terra Quente fajtát. Teljes kialakulása a 20. század közepétől kezdődő időszakra tehető. Ennek megfelelően szívós, a régióhoz jól alkalmazkodott és igen termékeny fajtáról van szó, amelynél gyakori az ikerellés. Közepes hústermelő, de mivel elsősorban tejhasznú, a fajta szorosan kapcsolódik a régióban végzett sajtkészítéshez.
A régiót dombos fennsíkok, helyenként meredek lejtők, savas és nem túl termékeny talajok és foltokban található jó mezőgazdasági földek alkotják. A téli hónapokban lehulló csapadékmennyiség teljes egészében elfogy a hosszú, száraz nyár során. Mindez azzal jár, hogy a táplálékforrások rendelkezésre állása nem állandó; a tavaszra bőség, a nyárra viszont hiány jellemző.
E körülmények erősen befolyásolják a haszonnövények eloszlását a régióban, előnyben részesítve az extenzív termelési rendszereket és biztosítva, hogy az ily módon tartott Churra da Terra Quente juhok tejének jellemzői – a helyi emberek birtokában lévő jártasság és know-how alapján végzett feldolgozás esetén – egy nagyon sajátos, az idők próbáját kiállt sajt előállítását tegyék lehetővé.
A »Queijo Terrincho« érésével párhuzamosan egyre erősebb és intenzívebb enyhe aroma és íz tehát a felhasznált tiszta nyerstej jellemzőiből származik és szorosan kapcsolódik a juhfajtához, valamint a fennsíki terep és vizenyős rétek jellegzetes növényzetéhez, amely a meghatározott földrajzi területen tartott juhok takarmányának döntő részét képezi.
A sajttészta zárt és egységes textúrája, színe és enyhén zsíros jellege annak a kézműves előállítási folyamatnak köszönhető, amelynek alapja a helyi emberek birtokában lévő know-how, különös tekintettel arra, hogy miként kell az alvadék feldolgozását és kezelését végezni ahhoz, hogy lecsepegjen a savó és tömör massza alakuljon ki.
Az érési vagy érlelési folyamat természetes érlelő létesítményekben, ellenőrzött környezetben történik az alábbi feltételek mellett.
Érlelés |
»Queijo Terrincho« |
»Queijo Terrincho«Velho |
Hőmérséklet (C) |
5–12 |
8–14 |
Páratartalom (%) |
80–90 |
75–85 |
Minimális időtartam (nap) |
30 |
90 |
E feltételek fenntartása és a figyelem biztosítása a folyamat során – különös tekintettel a sajt mosására, ennek gyakorisága a kéreg megjelenésétől függ, amelynek mindig simának és tisztának kell lennie – olyan műveleteket jelent, amelyek alapja a helyi know-how és meghatározó szerepet játszanak abban, hogy az elkészült sajt tésztája a kívánt textúrájú, színű és megjelenésű legyen.
A helyi know-how a hosszabb időn át érlelt sajtokhoz társuló – a termék sajátos jellemzőinek módosulása nélküli hosszabb eltarthatóságot biztosító – hagyományos konzerválási technikák alkalmazása terén is megnyilvánul. Közéjük tartozik a kéreg bevonása pirospaprika pasztával – amelyet hagyományos lepárlókészülékekben vagy olajsajtoló üzemekben helyileg állítanak elő pirospaprika és törkölypárlat vagy pirospaprika és szűz olívaolaj félig kemény keverékeként – és az a konzerválás, amelynek során a kéreg eltávolítása után feldarabolják, majd szűz olívaolajat tartalmazó tárolóedényekbe helyezik sajtot.
Az emberi tényezők és a termék kapcsolatát illetően a »Queijo Terrincho« a Trás-os-Montes régióban hagyományosnak számít, hiszen az előállítási módszert és a konzerválási technikákat nemzedékről nemzedékre adják át és a mai napig használják.”
Az eredeti termékleírás 1. cikke szövegének átfogalmazásával pontosították a földrajzi területre jellemző, a termék sajátosságáért felelős természeti tényezők – nevezetesen a talaj- és éghajlati viszonyok, az emberi tényezők és a helyi know-how – leírását. A szöveg kifejti, hogy a földrajzi terület jellemzői miként befolyásolják a termék azonosított egyedi jellemzőit, és rögzíti, hogy a „Queijo Terrincho” minősége kizárólag a meghatározott földrajzi területhez kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhető.
A szöveg átfogalmazásával teljesülnek az egységes dokumentum megszövegezésére vonatkozó rendelkezések – a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban –, különös tekintettel az 5. pontra (Kapcsolat a földrajzi területtel), mivel lényeges, hogy az egységes dokumentum alapos és koherens magyarázatot adjon az ok-okozati összefüggés megállapításának módjára, és az eredeti szöveg esetében nem ez volt a helyzet.
Egyéb
Kötelezővé vált a terméklogó használata.
EGYSÉGES DOKUMENTUM
„QUEIJO TERRINCHO”
EU-szám: PDO-PT-0218-AM01 – 2016.9.19.
OFJ () OEM (X)
1. Elnevezés
„Queijo Terrincho”
2. Tagállam vagy harmadik ország
Portugália
3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása
3.1. A termék típusa
1.3. osztály: Sajtok
3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása
A „Queijo Terrincho” a Churra da Terra Quente juhok tiszta nyerstejének állati eredetű tejoltóval végzett alvasztásából nyert alvadék lassú lecsepegtetése útján előállított érlelt sajtot jelöli. A „Queijo Terrincho” minimális érlelési időszaka 30 nap. Amennyiben a sajt érési vagy érlelési időtartama legalább 90 nap, úgy a termék a „Queijo Terrincho”Velho (érett) eredetmegjelölés használatára jogosult.
Az alábbiakban látható a fő jellemzők ismertetése:
A „Queijo Terrincho” és a „Queijo Terrincho”Velho jellemzői
Sajt |
„Queijo Terrincho” |
„Queijo Terrincho”Velho |
Alak |
Középen enyhén homorú, rövid, szabályos henger (korong) határozott perem nélkül |
Középen enyhén domború, rövid, szabályos henger (korong) egyenetlen peremmel |
Magasság |
3,0–6,0 cm |
2,0–6,0 cm |
Súly |
0,7–1,1 kg |
0,5–1,0 kg |
Átmérő |
12–20 cm |
10,0–18,0 cm |
Súly (uzsonnadoboz méret) |
0,35–0,55 kg |
0,25–0,45 kg |
Átmérő (uzsonnadoboz méret) |
8,0–12,0 cm |
5,0–10,0 cm |
Kéreg |
Ruganyos, egész, jól képzett, sima, mindenütt halvány szalmasárga színű |
Kemény, egész, jól képzett, piros színű, alkalmanként durva textúrájú |
Sajttészta |
||
Textúra |
Zárt és egyenletes, enyhén vajas, felvágáskor alkalmanként elveszti az alakját (félkemény) |
Zárt és egyenletes, jól képzett, nem vajas, felvágáskor megtartja az alakját (kemény) |
Megjelenés |
Enyhén krémes, néhány lyukkal |
Nem nagyon krémes, néhány lyukkal |
Szín |
Egységesen fehér |
Sárgás |
Illat és íz |
Intenzív, enyhe és tiszta, nem nagyon csípős illat |
Különböző illatok kiegyensúlyozott keverékéből álló erős illat |
Zsírtartalom (a szárazanyagban) % |
25–50 |
35–60 |
Nedvességtartalom (a zsírmentes szárazanyagban) % |
35–60 |
20–55 |
A „Queijo Terrincho” és a „Queijo Terrincho”Velho forgalmazása egészben, szeletelve vagy előrecsomagolt adagokban történik.
A „Queijo Terrincho”Velho pirospaprika pasztával bevonva vagy darabokra vágva és szűz olívaolajat tartalmazó tárolóedényekbe helyezve is kínálható értékesítésre.
3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)
A juhokat a fennsíki terepen, ugaron és óriási kiterjedésű műveletlen területen található, gyér és durva fűvel borított legelőkön, valamint vizenyős réteken és természetes legelőkön tartják a meghatározott földrajzi területen belül.
Mivel nincs elég fű, másodlagos takarmányok – rozs, árpa, zab, tarlórépa, lencse –, valamint a kőrisfák, szilfák, tölgyfák, mandulafák, olajfák és még a szőlő lombozatának igénybevétele is szükséges a meghatározott földrajzi területről.
A gazdaságban vagy más juhtenyésztők által előállított egyéb takarmányokat, például szalmát és szénát, őszi/téli vetésű takarmánynövényeket (zab, bükköny, rozs és sárga virágú csillagfürt) és tavaszi vetésű takarmánynövényeket (kukorica és köles) is használnak a meghatározott földrajzi területről.
A juhoknak adott valamennyi takarmány a földrajzi területről származik. Csak hiány esetén szabad más régiókból származó takarmányt használni, de ez soha nem haladhatja meg az éves szárazanyag 50 %-át. E takarmány ugyanaz és ugyanolyan összetételű, mint a meghatározott földrajzi területről származó takarmány, ez tehát nem érinti a termék jellemzőit.
Étkezési só – a sajt súlyának 15–20 %-a közötti arányban – és állati eredetű tejoltó alkalmazása történik.
A Churra da Terra Quente juhoktól nyert tiszta nyerstejnek az alábbi fizikai-kémiai jellemzőkkel kell rendelkeznie:
Savasság (ml NaOH N\1) |
25–30 |
pH |
6,5–6,6 |
Sűrűség (20 °C-on) |
1036–1038 |
Zsírtartalom (g/100 g) |
8,5 |
Fehérjetartalom (g/100 g) |
6,4–6,6 |
Összes nitrogén (%) |
1,0–1,1 |
Nem kazein nitrogén (%) |
0,2–0,3 |
A pirospaprika paszta előállításához használt pirospaprika, olívaolaj és törkölypárlat a meghatározott földrajzi területről származik.
3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni
A tej előállítását és a gyártást, beleértve az érést és érlelést a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni.
3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok
A termék hosszú távú tárolásához engedélyezett legalacsonyabb hőmérséklet –11 °C.
A szeletelésnek és a csomagolásnak a meghatározott földrajzi területen belül kell történnie a termék épségének konzerválása és az egyedi karaktert adó jellemzők garantálása érdekében, mivel ezek könnyen módosulhatnak a további kezelési műveletek és/vagy az időben elhúzódó kezelési műveletek hatására.
3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok
Az alább látható terméklogón kívül a termék címkéjén a következő szavakat címkét kell feltüntetni: „»QUEIJO TERRINCHO« – Denominação de Origem Protegida” [„QUEIJO TERRINCHO” – oltalom alatt álló eredetmegjelölés] vagy „»QUEIJO TERRINCHO« – DOP” [„QUEIJO TERRINCHO” – OEM] vagy „»QUEIJO TERRINCHO« – Denominação de Origem Protegida VELHO” [„QUEIJO TERRINCHO” – oltalom alatt álló eredetmegjelölés VELHO] vagy „»QUEIJO TERRINCHO« – DOP VELHO” [„QUEIJO TERRINCHO”– OEM VELHO].
4. A földrajzi terület tömör meghatározása
A termék előállítási és érlelési területe a következőkre korlátozódik: Mogadouro, Alfândega da Fé, Torre de Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães és Macedo de Cavaleiros településre (Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós és Soutelo de Mourisco község kivételével), São João da Pesqueira (Riodades és Paredes da Beira község kivételével) és Vila Nova de Foz Côa, továbbá Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales és Possacos község Valpaços településen, Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto és Meda község Meda településen, valamint Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres és Mata de Lobos község Figueira de Castelo Rodrigo településen.
5. Kapcsolat a földrajzi területtel
A „Queijo Terrincho” minősége kizárólag a meghatározott földrajzi területhez kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhető.
Egyes beszámolók a középkori keresztény kolostorokhoz társítják a juhsajtkészítés elterjedését ebben a régióban, de máshol is. E sajt származását talán az a tény bizonyítja leginkább, hogy Terra Quente Transmontana régióban – azon a területen, ahonnan a Churra da Terra Quente juhfajta származik, nevezetesen a Vilariça völgye, még pontosabban Quinta da Terrincha – született meg a fajta „Terrincha” alternatív elnevezése, a sajtot pedig „Terrincho” saját néven ismerik. Ez is mutatja, hogy ezen az alterületen a természeti és emberi tényezők konvergenciája jellemzi a teljes előállítási területet.
A meghatározott földrajzi területet jelentő Terra Quente Transmontana és a Felső-Duero völgye kezdetben egy nagyon szívós és jól alkalmazkodott juhfajta, a Badana otthona volt. A 19. század végén Mondegueiro kosokkal végzett keresztezés útján ebből a fajtából hozták létre a Churra da Terra Quente fajtát. Teljes kialakulása a 20. század közepétől kezdődő időszakra tehető. Ennek megfelelően szívós, a régióhoz jól alkalmazkodott és igen termékeny fajtáról van szó, amelynél gyakori az ikerellés. Közepes hústermelő, de mivel elsősorban tejhasznú, a fajta szorosan kapcsolódik a régióban végzett sajtkészítéshez.
A régiót dombos fennsíkok, helyenként meredek lejtők, savas és nem túl termékeny talajok és foltokban található jó mezőgazdasági földek alkotják. A téli hónapokban lehulló csapadékmennyiség teljes egészében elfogy a hosszú, száraz nyár során. Mindez azzal jár, hogy a táplálékforrások rendelkezésre állása nem állandó; a tavaszra bőség, a nyárra viszont hiány jellemző.
E körülmények erősen befolyásolják a haszonnövények eloszlását a régióban, előnyben részesítve az extenzív termelési rendszereket és biztosítva, hogy az ily módon tartott Churra da Terra Quente juhok tejének jellemzői – a helyi emberek birtokában lévő jártasság és know-how alapján végzett feldolgozás esetén – egy nagyon sajátos, az idők próbáját kiállt sajt előállítását tegyék lehetővé.
A „Queijo Terrincho” érésével párhuzamosan egyre erősebb és intenzívebb enyhe aroma és íz tehát a felhasznált tiszta nyerstej jellemzőiből származik és szorosan kapcsolódik a juhfajtához, valamint a fennsíki terep és vizenyős rétek jellegzetes növényzetéhez, amely a meghatározott földrajzi területen tartott juhok takarmányának döntő részét képezi.
A sajttészta zárt és egységes textúrája, színe és enyhén zsíros jellege annak a kézműves előállítási folyamatnak köszönhető, amelynek alapja a helyi emberek birtokában lévő know-how, különös tekintettel arra, hogy miként kell az alvadék feldolgozását és kezelését végezni ahhoz, hogy lecsepegjen a savó és tömör massza alakuljon ki.
Az érési vagy érlelési folyamat természetes érlelő létesítményekben, ellenőrzött környezetben történik az alábbi feltételek mellett.
Érlelés |
„Queijo Terrincho” |
„Queijo Terrincho”Velho |
Hőmérséklet (°C) |
5–12 |
8–14 |
Páratartalom (%) |
80–90 |
75–85 |
Minimális időtartam (nap) |
30 |
90 |
E feltételek fenntartása és a figyelem biztosítása a folyamat során – különös tekintettel a sajt mosására, ennek gyakorisága a kéreg megjelenésétől függ, amelynek mindig simának és tisztának kell lennie – olyan műveleteket jelent, amelyek alapja a helyi know-how és meghatározó szerepet játszanak abban, hogy az elkészült sajt tésztája a kívánt textúrájú, színű és megjelenésű legyen.
A helyi know-how a hosszabb időn át érlelt sajtokhoz társuló – a termék sajátos jellemzőinek módosulása nélküli hosszabb eltarthatóságot biztosító – hagyományos konzerválási technikák alkalmazása terén is megnyilvánul. Közéjük tartozik a kéreg bevonása pirospaprika pasztával – amelyet hagyományos lepárlókészülékekben vagy olajsajtoló üzemekben helyileg állítanak elő pirospaprika és törkölypárlat vagy pirospaprika és szűz olívaolaj félig kemény keverékeként – és a sajt konzerválása szűz olívaolajat tartalmazó tárolóedényekben.
Az emberi tényezők és a termék kapcsolatát illetően a „Queijo Terrincho” a Trás-os-Montes régióban hagyományosnak számít, hiszen az előállítási módszert és a konzerválási technikákat nemzedékről nemzedékre adják át és a mai napig használják.
Hivatkozás a termékleírás közzétételére
(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)
https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/queijos/docs/CE_Qj_Terrincho.pdf