EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019AP0402
P8_TA(2019)0402 Space programme of the Union and European Union Agency for the Space Programme ***I European Parliament legislative resolution of 17 April 2019 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing the space programme of the Union and the European Union Agency for the Space Programme and repealing Regulations (EU) No 912/2010, (EU) No 1285/2013, (EU) No 377/2014 and Decision 541/2014/EU (COM(2018)0447 — C8-0258/2018 — 2018/0236(COD)) P8_TC1-COD(2018)0236 Position of the European Parliament adopted at first reading on 17 April 2019 with a view to the adoption of Regulation (EU) /… of the European Parliament and of the Council establishing the space programme of the Union and the European Union Agency for the Space Programme and repealing Regulations (EU) No 912/2010, (EU) No 1285/2013, (EU) No 377/2014 and Decision 541/2014/EU (Text with EEA relevance)
P8_TA(2019)0402 Az Unió űrprogramja és az Európai Unió Űrprogramügynöksége ***I Az Európai Parlament 2019. április 17-i jogalkotási állásfoglalása az Unió űrprogramjának és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) P8_TC1-COD(2018)0236 Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. április 17-én került elfogadásra az Unió űrprogramjának és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) …/… európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (EGT-vonatkozású szöveg)
P8_TA(2019)0402 Az Unió űrprogramja és az Európai Unió Űrprogramügynöksége ***I Az Európai Parlament 2019. április 17-i jogalkotási állásfoglalása az Unió űrprogramjának és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) P8_TC1-COD(2018)0236 Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. április 17-én került elfogadásra az Unió űrprogramjának és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) …/… európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (EGT-vonatkozású szöveg)
HL C 158., 2021.4.30, p. 348–423
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
2021.4.30. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 158/348 |
P8_TA(2019)0402
Az Unió űrprogramja és az Európai Unió Űrprogramügynöksége ***I
Az Európai Parlament 2019. április 17-i jogalkotási állásfoglalása az Unió űrprogramjának és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD))
(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)
(2021/C 158/49)
Az Európai Parlament,
— |
tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0447), |
— |
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 189. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0258/2018), |
— |
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
— |
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. október 17-i véleményére (1), |
— |
tekintettel a Régiók Bizottságának 2018. december 6-i véleményére (2), |
— |
tekintettel elnöke által a bizottsági elnökökhöz intézett, 2019. január 25-i levelére, amely felvázolja a Parlament megközelítését a többéves pénzügyi keretbe tartozó, 2020 utáni ágazati programokra vonatkozóan, |
— |
tekintettel a Tanács által az Európai Parlament elnökéhez intézett, 2019. április 1-i levélre, amelyben megerősíti a társjogalkotók által a tárgyalások során kialakított közös értelmezést, |
— |
tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
— |
tekintettel Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményeire (A8-0405/2018), |
1. |
elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
2. |
felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
3. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
(1) HL C 62., 2019.2.15., 51. o.
(2) HL C 86., 2019.3.7., 365. o.
(3) Ez az álláspont lép a 2018. december 13-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0520).
P8_TC1-COD(2018)0236
Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. április 17-én került elfogadásra az Unió űrprogramjának és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) …/… európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 189. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1) |
A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak számos stratégiai érdek védelmében. Versenyképességét tekintve az Unió űripara már ma is a legjobbak között van a világon. Az új szereplők és az új műszaki megoldások megjelenése azonban forradalmi változásokat idéz elő a hagyományos ipari modellekben. Ezért létfontosságú, hogy az Unió továbbra is vezető szerepet töltsön be világviszonylatban és nagy fokú szabadsággal rendelkezzen a világűr területén való fellépésben, ösztönözze a tudományos és a műszaki haladást, és előmozdítsa a világűrhöz kötődő uniós gazdasági ágazatokban, különösen pedig a kis- és középvállalkozások, az induló vállalkozások és az innovatív vállalkozások körében a versenyképességet és az innovációs készséget. |
(2) |
Ki kell használni azokat a lehetőségeket, amelyeket a világűr nyújt az Unió és tagállamai biztonsága számára, különösen az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, 2016. júniusi globális stratégiában említettek szerint, ugyanakkor meg kell őrizni a program polgári jellegét, és tiszteletben kell tartani a tagállamok alkotmányjogában kikötött, semlegességet vagy el nem köteleződést előíró esetleges rendelkezéseket. Az űrágazat fejlődése hagyományosan összekapcsolódott a biztonság kérdéskörével. Az űrágazatban használatos berendezések, alkatrészek és műszerek , valamint a világűrben nyert adatok és a világűrrel kapcsolatos szolgáltatások gyakran kettős felhasználásúak . Az Unió biztonság- és védelempolitikáját azonban az EUSZ V. címével összhangban a közös kül- és biztonságpolitika keretében kell meghatározni. |
(3) |
Az Unió már az 1990-es évek végétől kezdve létrehozott saját kezdeményezéseket és programokat a világűr területén – előbb az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást (EGNOS), majd a Galileo és a Kopernikusz programot –, amelyek az Unió polgárainak szükségleteit és a közpolitikai igényeket egyaránt kielégítik. ▌ Biztosítani kell ezeknek a kezdeményezéseknek a továbbvitelét, valamint javítani kell az általuk nyújtott szolgáltatásokat , hogy megfeleljenek a felhasználók új igényeinek, továbbra is élen járjanak az új műszaki megoldások kifejlesztésében és a digitális ágazatban, illetve az informatikai és a kommunikációs technológia területén zajló átalakulások terén, ▌és szolgálni tudják a kiemelt szakpolitikai célokat, például az éghajlatváltozás – többek között a ▌sarkvidéken zajló változások figyelemmel kísérése –, a közlekedés, a biztonság és a katonai védelem területén. |
(3a) |
Ki kell használni a közlekedési ágazat, az űrágazat és a digitális ágazat közötti szinergiákat az új technológiák (például az elektronikus hívás, a digitális menetíró készülék, a forgalmi felügyelet és irányítás, az autonóm vezetés, a vezető nélküli járművek és a drónok) szélesebb körű használatának előmozdítása, valamint a biztonságos és zökkenőmentes konnektivitással, a megbízható helymeghatározással, az intermodalitással és az interoperabilitással kapcsolatos szükségletek kielégítése érdekében, ezáltal fokozva a közlekedési szolgáltatások és ipar versenyképességét; |
(3b) |
A program előnyeinek teljes mértékű – valamennyi tagállamban és minden polgáruk általi – kihasználása érdekében elengedhetetlen a rendelkezésre bocsátott adatok, információk és szolgáltatások felhasználásának és elterjesztésének előmozdítása, valamint az említett adatokon, információkon és szolgáltatásokon alapuló downstream alkalmazások fejlesztésének támogatása is. E célból a tagállamok, a Bizottság és a felelős szervezetek rendszeresen folytathatnának a program előnyeivel kapcsolatos tájékoztató kampányokat. |
(4) |
A cselekvési szabadság, a függetlenség és a biztonság célkitűzései elérésének előfeltétele, hogy az Unió önálló hozzáféréssel rendelkezzen a világűrhöz, és képes legyen azt biztonságosan használni. Ezért – figyelemmel különösen a kritikus infrastruktúrára és technológiára, a közbiztonságra, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságára – alapvetően fontos, hogy az Unió támogassa a világűrhöz való autonóm, megbízható és költséghatékony hozzáférést . Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság a felbocsátási szolgáltatásokat – a Szerződés 189. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően – európai szinten aggregálja mind saját célú felhasználására, kérésük esetén pedig a más jogalanyok számára történő felhasználásra, ideértve a tagállamok általi felhasználást is. Ahhoz, hogy versenyképes maradjon a gyorsan fejlődő piacon, kulcsfontosságú továbbá, hogy az Unió továbbra is hozzáféréssel rendelkezzen modern, hatékony és rugalmas felbocsátási infrastruktúrához, és megfelelő felbocsátási rendszerek előnyeit élvezze. Ezért a tagállamok és az Európai Űrügynökség által hozott intézkedések sérelme nélkül, a program támogathatja a program végrehajtásához szükséges földi űrinfrastruktúra kiigazítását – beleértve az új fejlesztéseket is – , valamint a program komponenseinek megvalósítása érdekében a felbocsátási rendszerek olyan kiigazításait – ideértve a technológiafejlesztést is –, amelyek a műholdak felbocsátásához szükségesek, többek között az alternatív technológiákat és az innovatív rendszereket. Ezeket a tevékenységeket a költségvetési rendelettel összhangban kell végrehajtani és annak érdekében, hogy ezáltal javuljon a program költséghatékonysága. Az elkülönített költségvetés hiányára tekintettel a világűrhöz való hozzáférést támogató fellépések nem érintik a program komponenseinek végrehajtását. |
(5) |
Az uniós űrágazat versenyképességének megerősítése és a saját rendszerek tervezésére, építésére és üzemeltetésére való képesség kialakítása érdekében az Uniónak támogatnia kell a teljes űrágazat létrehozását, növekedését és fejlődését. A vállalkozás- és innovációbarát modell kialakulását európai, regionális és nemzeti szinten olyan kezdeményezésekkel kell támogatni, mint például az űrtechnológiai, a digitális és más ágazatok , valamint a felhasználók együttműködését lehetővé tévő űrtechnológiai központok. Ezeknek az űrtechnológiai központoknak törekedniük kell a vállalkozókészség előmozdítására és a készségek fejlesztésére, valamint a digitális innovációs központokkal való szinergiákra. Az Uniónak helyénvaló előmozdítania az Unióban működő űrtechnológiai vállalatok létrehozását, bővülését és sikerességét, és ennek érdekében – mivel az Unióban az űrágazatban működő induló vállalkozásoknak szűkek a lehetőségeik megfelelő módon magántőkéhez jutni – indokolt többek között támogatnia a kockázatfinanszírozáshoz jutást, valamint serkentenie a keresletet (az „első szerződés” elve). |
(5xx) |
A világűrrel kapcsolatos értéklánc általában a következő részekből áll: i. upstream szegmens, amely az operatív űrrendszert eredményező tevékenységeket foglalja magában, beleértve a fejlesztési, gyártási és felbocsátási tevékenységeket, valamint az ilyen rendszerek működését; a digitális platformok szintén fontos tényezők az űrágazat fejlődése szempontjából, mivel lehetővé teszik az adatokhoz és a termékekhez, valamint az eszköztárakhoz, az adattárolási és a számítástechnikai berendezésekhez való hozzáférést. |
(5x) |
A világűr területén az Unió az EUMSZ 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban gyakorolja hatásköreit. A Bizottságnak biztosítania kell a program keretében végzett tevékenységek koherenciáját. |
(5a) |
Míg számos tagállam az űriparral kapcsolatos ágazatokban aktív hagyományokkal rendelkezik, fel kell ismerni a kibontakozó kapacitásokkal rendelkező tagállamokban az űripari ágazatok fejlesztésének és éretté tételének, valamint annak szükségességét, hogy válaszoljanak azokra a kihívásokra, amelyeket az „új űrstartégia” jelent a hagyományos űripar számára. Támogatni kell az űripari kapacitások Unió-szerte történő fejlesztését, és valamennyi tagállamban elő kell segíteni az űriparban működő vállalkozások közötti együttműködést. |
(5b) |
A program keretében végrehajtott fellépéseknek a meglévő nemzeti és európai kapacitásokra kell építkezniük és ezeket kell kihasználniuk (azaz az intézkedés végrehajtásának időpontjában létező kapacitásokat). |
(6) |
Földrajzi kiterjedésük és a globális kihívások kezelésében való hasznosságuk miatt az űrtevékenységek hangsúlyos nemzetközi vetülettel is rendelkeznek . Az uniós űrprogram érintett szervei – a tagállamokkal szoros együttműködésben és azok beleegyezésével – részt vehetnek az űrprogrammal kapcsolatos ügyekben, a nemzetközi együttműködésben és együttműködhetnek az illetékes ENSZ-szervekkel. Az Unió űrprogramjával (a továbbiakban: a program) kapcsolatos ügyekben a Bizottság hatáskörének keretein belül az Unió nevében irányíthatja és koordinálhatja ▌a nemzetközi tevékenységeket , különösen annak érdekében, hogy megvédje az Unió és tagállamai érdekeit a nemzetközi fórumokon, ideértve a frekvenciák területét is a programhoz kapcsolódóan, nem érintve a tagállamok e területen fennálló hatásköreit. Különösen fontos, hogy a Bizottság által képviselt Unió részt vegyen a Nemzetközi Cospas-Sarsat Program szerveiben. |
(6a) |
A nemzetközi együttműködés kiemelkedően fontos abban, hogy előmozdítsa az Uniót mint az űrágazat globális szereplőjét, valamint az uniós technológiát és ipart, és segítse a nemzetközi szintű tisztességes versenyt, szem előtt tartva, hogy biztosítani kell a felek jogainak és kötelezettségeinek kölcsönösségét, valamint ösztönözni kell az együttműködést a képzés területén. A nemzetközi együttműködés az európai űrstratégia kulcsfontosságú eleme. A Bizottság az uniós űrprogramot arra fogja használni, hogy hozzájáruljon a nemzetközi erőfeszítésekhez, illetve élvezze ezek előnyeit az európai technológia és ipar nemzetközi előmozdítására irányuló kezdeményezések (például kétoldalú párbeszédek, ipari műhelytalálkozók, a kkv-k nemzetközivé válásának támogatása) révén, valamint hogy a gazdasági diplomáciai kezdeményezéseket fellendítve megkönnyítse a nemzetközi piacokhoz való hozzáférést, és előmozdítsa a tisztességes versenyt. Az európai űrdiplomáciai kezdeményezéseknek teljes mértékben összhangban kell állniuk a meglévő uniós szakpolitikákkal, prioritásokkal és eszközökkel, és ki kell egészíteniük azokat, ugyanakkor az Unióra az uniós tagállamokkal együtt kulcsszerep hárul abban, hogy továbbra is a nemzetközi élvonalban maradjanak. |
(7) |
A tagállamok hatásköreinek sérelme nélkül a program végrehajtása során a Bizottságnak ▌a főképviselővel közösen és a tagállamokkal szorosan együttműködve elő kell mozdítania ▌a felelős magatartást a világűrben – beleértve az űrszemét képződésének visszaszorítását –, és fontolóra kell vennie az Európai Uniónak az ezzel a kérdéskörrel foglalkozó ENSZ- szerződésekhez és -egyezményekhez való csatlakozásának lehetőségét , és szükség esetén meg kell tennie a megfelelő javaslatokat . |
(8) |
A program céljai hasonlóak más uniós programok, nevezetesen az Európai horizont, az InvestEU Alap, az Európai Védelmi Alap és az (EU) … rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] hatálya alá tartozó alapok céljaihoz. Ezért elő kell irányozni, hogy azokban az esetekben, amikor valóban ugyanazon költségek finanszírozására irányulnak, ezek a programok együttesen nyújtsanak finanszírozást, és ennek érdekében különösen – ott, ahol erre az irányítási módszerek lehetőséget adnak – lehetővé kell tenni az uniós programokból való kiegészítő finanszírozást, akár úgy, hogy a különböző források egymást követik, akár úgy, hogy egymást váltják, illetőleg az együttes forrásfelhasználást, ideértve a fellépések közös finanszírozását, valamint a lehetőségek szabta keretek között az innovációs partnerségek és a vegyesfinanszírozási műveletek eszközének igénybevételét is. Ezért a program végrehajtása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ösztönözze a szinergiák kialakítását más kapcsolódó uniós programokkal és pénzügyi eszközökkel , ami a lehetőségek szabta keretek között lehetővé teszi a kockázatfinanszírozáshoz jutást, az innovációs partnerségek létrehozását, valamint a halmozott vagy a vegyes finanszírozást. Biztosítania kell továbbá az e programok – különösen az Európai horizont – keretében kifejlesztett megoldások és az űrprogram keretében kifejlesztett megoldások közötti szinergiákat és koherenciát. |
(8a) |
A költségvetési rendelet 191. cikkének (3) bekezdésével összhangban ugyanazok a költségek semmilyen körülmények között nem finanszírozhatók kétszer az uniós költségvetésből, például az Európai horizont és az űrprogram keretében is. |
(9) |
A program szakpolitikai céljai továbbá beletartoznak az InvestEU Alap keretében finanszírozási és beruházási műveletekkel támogatható területekbe, különös tekintettel a „fenntartható infrastruktúra” és a „kutatás, innováció és digitalizáció” szakpolitikai keretre, és megvalósításukhoz felhasználhatók az InvestEU Alap finanszírozási eszközei és költségvetési garanciái. A pénzügyi támogatás lehetőségével – arányos módon – azokban az esetekben indokolt élni, amikor a piac nem működik megfelelően vagy a befektetési környezet nem optimális, és biztosítani kell, hogy a fellépések ne mutassanak átfedéseket egymással, ne szorítsák ki a magánfinanszírozást, és ne torzítsák a belső piaci versenyt. A fellépéseknek egyértelmű európai hozzáadott értékkel kell rendelkezniük. |
(10) |
Az Európai horizont és a program közötti koherencia és szinergiák elősegítik egy versenyalapú, innovatív európai űrágazat létrejöttét, megerősítik Európa autonómiáját a világűrhöz való biztonságos hozzáférésben és a világűr biztonságos hasznosításában, és megerősítik Európa mint globális szereplő pozícióit. Az Európai horizont áttörést ígérő megoldásait a program által a kutató- és az innovációs közösség rendelkezésére bocsátott adatok és szolgáltatások is támogatni fogják. |
(10a) |
A program társadalmi-gazdasági megtérülésének maximalizálása érdekében alapvető fontosságú a legkorszerűbb rendszerek fenntartása, azoknak a folyamatosan változó felhasználói igények szerinti korszerűsítése, valamint az, hogy új fejlesztések valósuljanak meg az űrágazathoz kapcsolódó downstream alkalmazások ágazatában. Az Uniónak az upstream és a downstream gazdasági tevékenységeket ösztönözve támogatnia kell a kutatáshoz és technológiafejlesztéshez kapcsolódó tevékenységeket, vagy a program keretében létrehozott infrastruktúrákkal kapcsolatos fejlődés korai szakaszait, valamint az olyan alkalmazásokkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kutatási és fejlesztési tevékenységeket, amelyek a program keretében létrehozott rendszereken alapulnak. Az e kutatási és innovációs tevékenységek finanszírozására szolgáló megfelelő uniós szintű eszköz a(z) (EU) XXX/XXXX rendelettel létrehozott Európai horizont program. Mindazonáltal a fejlesztési tevékenységek egy pontosan meghatározott részét az e rendelet keretében a Galileo és EGNOS komponensek részére előirányzott költségvetésből kell finanszírozni, különösen amennyiben ezek a tevékenységek olyan alapvető elemekre irányulnak, mint a Galileóval kompatibilis lapkakészletek (chipset) és vevőkészülékek, amelyek a gazdaság több ágazatában is elősegítik az alkalmazások fejlesztését. Ez a finanszírozás azonban nem veszélyeztetheti a programok keretében kialakított infrastruktúrák kiépítését vagy hasznosítását. |
(10x) |
Az uniós űrágazat jövőbeni versenyképességének biztosítása céljából az e téren az uniós polgárokban rejlő lehetőségek maradéktalan kibontakoztatása érdekében a programnak támogatnia kell a világűrrel kapcsolatos területeken a magas szintű készségek fejlesztését, valamint az oktatási és képzési tevékenységeket, előmozdítva az esélyegyenlőséget, többek között a nemek közötti egyenlőséget. |
(10b) |
A programhoz rendelt infrastruktúra további kutatást és innovációt tehet szükségessé, amelynek támogatása történhet az Európai horizont keretprogram keretei között, ennek során törekedve az Európai Űrügynökség által e területen folytatott tevékenységgel való koherenciára. Az Európai horizont keretprogrammal fennálló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy a stratégiai kutatás- és innovációtervezési folyamat keretében azonosításra és meghatározásra kerüljenek az űrágazat kutatási és innovációs igényei. A program által térítésmentesen rendelkezésre bocsátott űradatok és szolgáltatások segítségével az uniós szakpolitikai prioritásokat támogató, áttörést jelentő megoldások születhetnek a kutatás és az innováció révén, többek között az Európai horizont keretprogram révén is. Az Európai horizont keretprogram stratégiai tervezési folyamata azonosítani fogja azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyek igénybe vehetik az Unió tulajdonában lévő infrastruktúrát, ezen belül a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz infrastruktúráját is. A kutatási infrastruktúra, különösen pedig a lokális megfigyelőhálózatok alapvető elemét fogják képezni a Kopernikusz-szolgáltatásokat megalapozó lokális megfigyelési infrastruktúrának. |
(11) |
Fontos, hogy az Unió gyakorolja a tulajdonosi jogokat mindazon tárgyi eszközök és immateriális javak felett, amelyek olyan közbeszerzések útján jönnek létre vagy kerülnek kifejlesztésre, amelyekhez az Unió az uniós űrprogram keretében finanszírozást nyújtott. A tulajdonhoz kapcsolódó alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartása érdekében megfelelő megállapodásokat kell kötni a meglévő tulajdonosokkal. Az Uniót megillető tulajdonjog nem akadályozhatja az Uniót abban, hogy amennyiben e rendelettel összhangban eseti vizsgálat alapján az indokoltnak bizonyul, ezeket az eszközöket, illetve javakat harmadik felek rendelkezésére bocsássa, vagy rendelkezzen azokról. |
(11a) |
Annak előmozdítása érdekében, hogy a program szolgáltatásait minél szélesebb körben igénybe vegyék, hasznos volna hangsúlyozni, hogy az adatok, az információk és a szolgáltatások rendelkezésre bocsátása garanciavállalás nélkül történik és nem érinti a jogilag kötelező rendelkezésekből fakadó kötelezettségeket. |
(11b) |
A Bizottság egyes nem szabályozási jellegű feladatainak ellátásához esetenként a szükséges mértékben igénybe veheti bizonyos külső felek technikai segítségnyújtását. Ugyanebben a technikai segítségnyújtásban a program központi irányításában részt vevő egyéb jogalanyok is részesülhetnek az e rendelet alapján rájuk bízott feladatok végrehajtása során. |
(12) |
Ez a rendelet meghatározza a program pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 17. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. |
(13) |
Annak érdekében, hogy az Uniónak a Párizsi Megállapodás végrehajtásával és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósításával kapcsolatos vállalásaival összhangban megfelelőképpen képviselje az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, a program elő fogja segíteni az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések beépülését a különböző szakpolitikákba, valamint annak az általános célnak az elérését, hogy az EU költségvetési kiadásainak 25 %-a az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó célokat szolgáljon. A megfelelő fellépések kiválasztása a program előkészítése és végrehajtása során fog történni, és a vonatkozó értékelések és felülvizsgálatok keretében értékelésre fog kerülni. |
(14) |
Az Unió által előzetesen végrehajtott beruházások részleges kompenzálása érdekében a program komponensei által generált bevételeknek az Uniót kell illetniük, és ezeket a bevételeket a program célkitűzései megvalósításának támogatására kell felhasználni. Ugyanebből a megfontolásból lehetségesnek kell lennie annak is, hogy a magánszektorbeli jogalanyokkal kötött szerződések rendelkezzenek a bevételek megosztásának mechanizmusáról. |
(15) |
Tekintettel arra, hogy a programot főszabályként az Unió finanszírozza, a program keretében a program által finanszírozott tevékenységekre vonatkozóan kötött beszerzési szerződéseknek tiszteletben kell tartaniuk az uniós szabályokat. Ebben az összefüggésben az Unió feladataként kell meghatározni a közbeszerzések célkitűzéseinek meghatározását is. Megjegyzendő, hogy a költségvetési rendelet előírja, hogy az előzetes értékelés eredményei alapján a Bizottság igénybe veheti az uniós forrásokat felhasználó személyek vagy szervezetek rendszereit és eljárásait. E rendszerek és eljárások konkrét és szükséges kiigazításairól, valamint a meglevő szerződések meghosszabbítására vonatkozó szabályokról a megfelelő pénzügyi partnerségi keretmegállapodásban vagy hozzájárulási megállapodásban kell rendelkezni. |
(16) |
A program műszaki háttere összetett és folyamatosan változik. Ebből a műszaki háttérből bizonytalanságok és kockázatok fakadnak a program keretében kötött közbeszerzési szerződések tekintetében, annál is inkább, mert ezek a közbeszerzések hosszú távú kötelezettségvállalásokat keletkeztetnek az érintett berendezések vagy szolgáltatások kapcsán. Emiatt a közbeszerzési szerződések területén speciális, a költségvetési rendeletben foglalt szabályokon túlmutató intézkedésekre van szükség. Lehetővé kell például tenni az ajánlatkérő szerv számára, hogy feltételhez kötött sávos szerződés formájában ítéljen oda szerződést, a szerződés teljesítése során bizonyos feltételek fennállása esetén módosítsa a szerződést, vagy előírja az alvállalkozásba adás minimális mértékét , különösen a kis- és középvállalkozások, valamint az induló vállalkozások részvételének lehetővé tétele érdekében . Végezetül a program egyes komponenseit jellemző műszaki bizonytalanságok miatt a közbeszerzési árak nem mindig jelezhetők előre pontosan, ezért lehetőséget kell biztosítani olyan szerződések kötésére, amelyek egyfelől nem határoznak meg végleges rögzített árat, másfelől pedig olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. |
(16a) |
A lakossági kereslet és az állami szektor innovációjának ösztönzése érdekében a programnak elő kell mozdítania a program adatainak, információinak és szolgáltatásainak felhasználását annak érdekében, hogy – a költségvetési rendelet 1. mellékletének 7. pontjában említettek szerint – a világűrrel kapcsolatos innovációs partnerségek révén helyi és regionális szinten támogassa az ipar és a kkv-k egyedi, helyi és regionális szintű megoldásainak kifejlesztését, lehetővé téve, hogy az a közszolgáltatások számára kialakított, személyre szabott, interoperábilis világűrrel kapcsolatos megoldások fejlesztéstől az alkalmazásig és a beszerzésig minden szakaszra kiterjedjen. |
(17) |
A program célkitűzéseinek teljesülése szempontjából fontos, hogy a világűrhöz kapcsolódó szakterületeken működő uniós köz- és magánszektorbeli jogalanyok kapacitása indokolt esetekben mozgósítható legyen, és emellett nemzetközi szinten együtt lehessen működni a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel. Ezért lehetővé kell tenni a költségvetési rendelet valamennyi releváns eszközének és irányítási módszerének, valamint a közös közbeszerzés eljárásainak igénybevételét. |
(18) |
Konkrétabban a vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatban a tapasztalatok azt mutatják, hogy a felhasználók és a piac mozgósítása, valamint az általános tudatosságnövelés céljából eredményesebben lehet fellépni decentralizált módon, mint felülről építkezve, a Bizottság irányításával. Az utalványok a vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjei által harmadik feleknek adott pénzbeni támogatás egy formáját képezik, és az egyik legsikeresebb megoldásnak bizonyultak az új piaci szereplők, valamint a kis- és középvállalkozások körében. Alkalmazásukat azonban akadályozta a költségvetési rendeletben a pénzügyi támogatásokra előírt felső határ. Ezt a felső határt ezért az EU űrprogramja esetében meg kell növelni annak érdekében, hogy lépést lehessen tartani az űrágazatban a piaci alkalmazásokban rejlő egyre növekvő potenciállal. |
(19) |
E rendelet céljaira a finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek biztosítani a fellépések különös célkitűzéseinek teljesülését és az eredmények elérését, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Ennek kapcsán – a költségvetési rendelet [125. cikke (1) bekezdésének] megfelelően – meg kell fontolni az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányfinanszírozás és az egységköltség-alapú finanszírozás, valamint a költségektől független finanszírozás lehetőségét. |
(20) |
A programra az (EU, Euratom) [the new FR] rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat. |
(21) |
[A hivatkozás az új TOT-határozatnak megfelelően kiigazítandó: Az (EU) …/… tanácsi határozat 88. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |
(22) |
Erre a rendeletre alkalmazni kell az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályokat. Ezek a szabályok a költségvetési rendeletben találhatók, és meghatározzák különösen a költségvetés összeállításának és vissza nem térítendő támogatások, beszerzések, pénzdíjak és közvetett végrehajtás útján történő végrehajtásának eljárását, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Tekintettel arra, hogy a jogállamiság tiszteletben tartása alapvető előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és az eredményes EU-finanszírozásnak, az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének védelmét is biztosítják azokban az esetekben, amikor a tagállamokban a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosságok állnak fenn. |
(23) |
Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) , (a továbbiakban: költségvetési rendelet), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (3) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (4) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
(24) |
Az ▌ EGT-ben tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodással – amely a programoknak a megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés keretében részt vehetnek uniós programokban. A harmadik országok az uniós programokban más jogi aktusok alapján is részt vehetnek. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia az engedélyezésre jogosult felelős tisztviselő, az ▌OLAF ▌és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról. |
(25) |
A program felelősségteljes központi irányítása szükségessé teszi, hogy a szükségtelen átfedések, valamint a költségtúllépések és a késedelmek elkerülése érdekében világos felelősség- és feladatmegosztás érvényesüljön a különböző érintett jogalanyok között. Az irányítás valamennyi szereplőjének a hatáskörébe tartozó területeken és felelősségi körének megfelelően támogatnia kell a program célkitűzéseinek megvalósítását. |
(26) |
A tagállamok régóta aktívan foglalkoznak a világűrrel. Rendszereket, infrastruktúrát, nemzeti ügynökségeket és szerveket hoztak létre a világűr területén. Ezért nagyban hozzájárulhatnak a programhoz és különösen annak végrehajtásához ▌. Együttműködhetnek az Unióval a program szolgáltatásainak és alkalmazásainak előbbre vitelében. A Bizottság számára lehetséges lehet , hogy mozgósítsa a tagállamok rendelkezésére álló eszközöket, igénybe vegye segítségüket, valamint hogy kölcsönösen megállapodott feltételek mellett nem szabályozási jellegű feladatokat bízzon a tagállamokra a program végrehajtásában ▌. Továbbá az érintett tagállamoknak minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely szükséges ahhoz, hogy biztosítsák a területükön létesített földi állomások védelmét. Emellett a tagállamoknak és a Bizottságnak együtt kell működniük egymással és a megfelelő nemzetközi szervekkel és szabályozó hatóságokkal annak érdekében, hogy a program céljaira szükséges frekvenciák rendelkezésre álljanak és megfelelő szinten védettek legyenek, és ezáltal az egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal összhangban maradéktalanul lehetővé váljék a kínált szolgáltatásokon alapuló alkalmazások fejlesztése és üzemeltetése (6). |
(26a) |
Bizonyos kellően indokolt körülmények esetén az Ügynökség meghatározott feladatokkal a tagállamokat vagy a tagállamok egy csoportját bízhatja meg. A megbízásnak azokra a tevékenységekre kell korlátozódnia, amelyeket az Ügynökség maga nem képes végrehajtani, és nem sértheti a program irányítását és a feladatok e rendeletben meghatározottak szerinti elosztását. |
(27) |
Az Unió általános érdekének védelmezőjeként a Bizottságra hárul az a feladat, hogy felügyelje a program végrehajtását , általános szinten viselje a felelősséget a programért, és előmozdítsa igénybevételét. A különböző érdekeltek erőforrásainak és szakértelmének optimális kihasználása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy egyes feladatokat más jogalanyokra ruházzon. Továbbá a Bizottság van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy meghatározza a rendszerek megvalósításához és a szolgáltatások fejlődéséhez szükséges fő követelményeket . |
(28) |
A 912/2010/EU rendelettel létrehozott Európai GNSS Ügynökség helyett annak jogutódjaként létrejövő Az Európai Unió Űrprogramügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) feladata, hogy – különösen a biztonsági akkreditáció, valamint a piac és a downstream alkalmazások fejlesztése tekintetében – hozzájáruljon a program megvalósításához. Az ezekhez a területekhez kapcsolódó feladatokkal ezért az Ügynökséget indokolt megbízni. A biztonság területén különösen – figyelemmel az ezen a területen szerzett tapasztalataira – az Ügynökségnek indokolt viselnie a felelősséget az űrágazatban végrehajtott összes uniós fellépés biztonsági akkreditációjával összefüggő feladatokért. A Galileónak és az EGNOS-nak a felhasználók körében és a piacon való elterjedésének előmozdítása terén elért kedvező eredményeire építve az Ügynökséget meg kell bízni a program Galileón és EGNOS-on kívüli komponenseinek a felhasználók körében való elterjesztésével kapcsolatos tevékenységekkel, valamint a program valamennyi komponensére vonatkozó downstream alkalmazásfejlesztési tevékenységekkel is. Ez lehetővé tenné a méretgazdaságosság előnyeinek kihasználását, és lehetőséget biztosítana a több programkomponensen alapuló alkalmazások (integrált alkalmazások) fejlesztésére. E tevékenységek azonban nem sérthetik a Kopernikusz-program Bizottság által megbízott szervezeteire ruházott szolgáltatási és felhasználók általi igénybevétellel kapcsolatos tevékenységeket. A downstream alkalmazások fejlesztésének az Ügynökséghez való utalása nem akadályozza a más megbízott szervezeteket a downstream alkalmazások fejlesztésében. Emellett az Ügynökségnek el kell látnia mindazokat a feladatokat, amelyeket a Bizottság egy vagy több, a programmal kapcsolatos további konkrét feladatokat meghatározó pénzügyi partnerségi keretmegállapodás szerinti hozzájárulási megállapodással átad neki. Az Ügynökség feladatokkal történő megbízása esetén megfelelő adminisztratív és pénzügyi erőforrásokat kell számára rendelkezésre bocsátani. |
(28a) |
A Galileo és az EGNOS olyan összetett rendszerek, amelyek intenzív koordinációt igényelnek. Tekintettel arra, hogy a Galileo és az EGNOS uniós komponensek, ezt a koordinációt uniós intézménynek vagy uniós szervnek kell végeznie. Az elmúlt évek tapasztalataira építve az Ügynökség a legalkalmasabb szerv az említett rendszerek üzemeltetésével kapcsolatos valamennyi operatív feladat koordinálására, a nemzetközi együttműködés kivételével. Az Ügynökséget ezért célszerű megbízni az EGNOS és a Galileo hasznosításának irányításával. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a rendszerek hasznosításával kapcsolatos feladatokat az Ügynökségnek egyedül kell végeznie. Más szervezetek – különösen az Európai Űrügynökség – szakértelmére is támaszkodhatna. Ennek magában kell foglalnia a földi szegmens és a műholdak egyes részeinek tervezésére és fejlesztésére irányuló tevékenységeket, amit az Európai Űrügynökségre kell bízni. A feladatok más szervezetekhez rendelése az ilyen szervezetek kompetenciájára épül, és el kell kerülni a munka megkettőzését. |
(29) |
Az Európai Űrügynökség egy, a világűr területén széles körű szakértelemmel rendelkező nemzetközi szervezet, amely 2004-ben keretmegállapodást kötött az Európai Közösséggel. Ebből kifolyólag fontos partner a program végrehajtásában, és ▌megfelelő kapcsolatot kell vele kialakítani. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak az Unió a költségvetési rendeletnek megfelelően olyan pénzügyi partnerségi keretmegállapodást kell kötnie az Európai Űrügynökséggel és az Ügynökséggel , amely a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti összes pénzügyi kapcsolatot szabályozza, biztosítja azok koherenciáját, és megfelel az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség között kötött keretmegállapodásnak és különösen e keretmegállapodás 2. és 5. cikkének. Mivel azonban az Európai Űrügynökség nem uniós szerv és nem áll az uniós jog hatálya alatt, elengedhetetlen annak kikötése, hogy az Európai Űrügynökség tegyen megfelelő intézkedéseket az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében , valamint hogy a költségvetés végrehajtása tekintetében a rá ruházott feladatok feleljenek meg a Bizottság által meghozott határozatoknak . A megállapodásnak továbbá tartalmaznia kell mindazokat a rendelkezéseket, amelyeket az Unió pénzügyi érdekeinek védelme megkíván. |
(30) |
A SATCEN – mint a releváns űreszközök és kiegészítő adatok ▌felhasználásával információkhoz és szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító autonóm európai képesség – működését a 541/2014/EU határozat végrehajtása során már elismerték . |
(31) |
Annak érdekében, hogy a Govsatcom irányításában strukturálisan biztosított legyen a felhasználók képviselete és a felhasználói igényeknek és elvárásoknak a tagállamokon, illetve a polgári és a katonai szakterületeken átívelő egysége, a felhasználókhoz szoros szálakkal kötődő uniós szervezetek , például az Európai Védelmi Ügynökség , az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség , az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség , az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal , A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége , a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat / Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat és a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központ meghatározott felhasználói csoportokkal kapcsolatban koordinációs feladatokat láthatnak el . Összesített szinten az Ügynökségnek és az Európai Védelmi Ügynökségnek koordinálniuk kell a polgári ▌felhasználói közösségek számára a felhasználókkal kapcsolatos aspektusokat , és nyomonkövetési feladatokat láthatnak el az operatív felhasználás, az igények, az elvárásoknak való megfelelés, valamint az igények és az elvárások változásai területén. |
(32) |
A világűrrel kapcsolatos tevékenységnek az Unió gazdasága és az Unió polgárainak élete szempontjából vett fontossága, valamint az érintett rendszerek és az érintett rendszereken alapuló alkalmazások kettős felhasználású természete miatt a programnak – különösen az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében, ideértve a minősített adatok és más nem minősített érzékeny adatok védelmét is – kiemelten törekednie kell a fokozott biztonság elérésére és fenntartására. |
(33) |
A tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos előjogainak sérelme nélkül a Bizottságnak és a főképviselőnek – hatáskörükhöz igazodva, e rendelettel, valamint adott esetben a 201xx/xxx/KKBP tanácsi határozattal (7) összhangban – gondoskodnia kell a program biztonságáról. |
(33a) |
Tekintettel az EKSZ-nél rendelkezésre álló különleges szakértelemre, valamint a Szolgálat rendszeres kapcsolattartására harmadik országok hivatalaival és a nemzetközi szervezetekkel, az EKSZ a 2010/427/EU tanácsi határozattal összhangban a külkapcsolatok terén segítséget nyújthat a Bizottságnak a program biztonságával összefüggő egyes feladatok ellátásában. |
(34) |
A tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos, az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdésében említett kizárólagos feladatkörének, valamint a tagállamok alapvető biztonsági érdekeik védelméhez való, az EUMSZ 346. cikke szerinti jogának sérelme nélkül, a program zökkenőmentes végrehajtása érdekében a biztonsági vonatkozásokkal kapcsolatos konkrét irányítási rendszert kell létrehozni. Ennek az irányításnak három fő elven kell nyugodnia. Először: kiemelten fontos a tagállamok által a biztonsági kérdésekben szerzett széles körű és pótolhatatlan tapasztalatok lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele. Másodszor: az összeférhetetlenség eseteinek megelőzése és a biztonsági szabályok hiányos alkalmazásának kiküszöbölése érdekében az operatív funkciókat el kell különíteni a biztonsági akkreditációval összefüggő funkcióktól. Harmadszor: helyzeténél fogva a program teljes egészével vagy egyes komponenseivel kapcsolatban igazgatási feladatokat ellátó szerv a legalkalmasabb arra, hogy egyben a feladatköréhez kapcsolódó biztonsági kérdéseket is kezelje. A program biztonsága a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz program végrehajtása során az elmúlt években szerzett tapasztalatokra fog épülni. A biztonság területén a felelősségteljes irányítás azt is megköveteli, hogy a feladatok megfelelően szét legyenek osztva az egyes szereplők között. A programért felelős szervként a Bizottságnak kell meghatároznia a program egyes komponenseire alkalmazandó általános biztonsági követelményeket , a tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos előjogainak sérelme nélkül . |
(34x) |
Az európai – földi és világűrbe telepített – űrinfrastruktúra kiberbiztonsága kulcsfontosságú szerepet játszik a rendszerek és szolgáltatásaik folyamatos működésének biztosításában. A biztonsági követelmények megállapítása során ezért megfelelően figyelembe kell venni a rendszerek és szolgáltatásaik kibertámadásokkal szembeni – többek között az új technológiák alkalmazása révén történő – védelmének szükségességét. |
(34a) |
A Bizottság kockázat- és fenyegetettségelemzést követően adott esetben létrehoz egy, a biztonság figyelemmel kísérésére szolgáló struktúrát. Ennek a biztonsági megfigyelő szervnek a 201x/xxx/KKBP határozat hatálya alatt kidolgozott utasításokat követő szervnek kell lennie. A Galileo esetében ez a szerv a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont. A Biztonsági Akkreditációs Tanács szerepe a 20xx/xxx/KKBP határozat végrehajtása tekintetében arra korlátozódik, hogy a Tanács és/vagy a főképviselő számára biztosítsa a rendszer biztonsági akkreditációjával kapcsolatos információkat. |
(35) |
A program különleges jellege és összetettsége, valamint a biztonság területével fennálló kapcsolata miatt a biztonsági akkreditáció területén elismert és jól megalapozott elveket kell követni. Ezért elengedhetetlen, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenység végzése az Unió és az uniós tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősség alapján, konszenzusra törekedve, a biztonsági kérdésekben érintett valamennyi szereplő részvételével történjék, és kialakításra kerüljenek a folyamatos kockázatmonitoring eljárásai. Ugyancsak elengedhetetlen, hogy a műszaki biztonsági akkreditációval kapcsolatos feladatokat olyan szakemberek lássák el, akik az összetett rendszerek akkreditálása területén kellő felkészültséggel, valamint megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek. |
(35x) |
Az EU-minősített adatokat az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban és a 2013/488/EU tanácsi határozatban foglalt biztonsági szabályokkal összhangban kell kezelni. A tanácsi határozattal összhangban a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk az abban megállapított alapelveket és minimumszabályokat annak biztosítása érdekében, hogy az EU-minősített adatok egyenértékű védelemben részesüljenek. |
(36) |
A biztonságos információcsere biztosítása érdekében megfelelő megállapodásokat kell létrehozni a programmal összefüggésben a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek rendelkezésére bocsátott EU-minősített adatok védelmének biztosítására ▌. |
(37) |
A program egyik fő célja a biztonság és a stratégiai autonómia biztosítása, a cselekvési képesség megerősítése számos ágazatra kiterjedően és különösen a biztonság területén, valamint a világűr területén az Unió és az uniós tagállamok biztonsága tekintetében adódó lehetőségek kihasználása. Ez a célmeghatározás megköveteli, hogy a program keretében finanszírozott, EU-minősített adatokhoz vagy nem minősített érzékeny adatokhoz való hozzáférést igénylő tevékenységekben való részvételre szigorú jogosultsági szabályok vonatkozzanak. |
(37a) |
A programmal összefüggésben léteznek olyan információk, amelyeket – bár nem minősítettek – a már hatályban lévő jogi aktusokkal vagy a nemzeti törvényekkel, szabályokkal és rendelkezésekkel összhangban kell kezelni, többek között terjesztési korlátozások révén. |
(38) |
Egyre több kulcsfontosságú gazdasági ágazat – különösen a közlekedési, a távközlési, a mezőgazdasági és az energetikai ágazat – növekvő mértékben használ műholdas navigációs és Föld-megfigyelési rendszereket. A programnak ki kell aknáznia az ezen ágazatok közötti szinergiákat, figyelembe véve az űrtechnológiák által az említett ágazatok számára biztosított előnyöket, támogatnia kell a kompatibilis berendezések kifejlesztését, valamint elő kell mozdítania a vonatkozó szabványok és tanúsítványok kidolgozását. Az űrtevékenységek, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságához és katonai védelméhez kapcsolódó tevékenységek közötti szinergiák szintén egyre növekednek . A műholdas navigáció feletti teljes körű ellenőrzés ezért garancia az Unió technológiai függetlenségére – ideértve hosszabb távon az infrastruktúrát alkotó berendezések komponenseivel kapcsolatos függetlenséget is –, és biztosítéka az Unió stratégiai autonómiájának. |
(39) |
A Galileo célja, hogy létrehozza és üzemeltesse az első olyan, kifejezetten polgári célokra tervezett globális műholdas navigációs és helymeghatározó infrastruktúrát, amelyet Európában és világszerte a köz- és a magánszektor különféle szereplői vehetnek igénybe. A Galileo függetlenül működik a már kialakított vagy potenciálisan kialakítandó más rendszerektől, így többek között hozzájárul az Unió stratégiai autonómiájához. A rendszer második generációja a tervek szerint még 2030 előtt fokozatosan kiépítésre kerül, kezdetben csökkentett üzemi kapacitással. |
(40) |
Az EGNOS célja a meglévő globális navigációs műholdrendszerek, különösen pedig a Galileo rendszer által a nyilvános szolgáltatás keretében sugárzott jelek minőségének javítása. Az EGNOS program által nyújtott szolgáltatásoknak 2026 végére elsődlegesen ki kell terjedniük a tagállamok földrajzilag Európában található területére, ebben a tekintetben ideértve Ciprust, az Azori-szigeteket, a Kanári-szigeteket és Madeirát. A légi közlekedés területén valamennyi említett területnek részesülnie kell az EGNOS keretében nyújtott léginavigációs szolgáltatások előnyeiből az EGNOS által támogatott valamennyi teljesítményszinten . Az EGNOS szolgáltatásainak földrajzi lefedettsége a műszaki kötöttségek szabta határokon belül – az életbiztonsági szolgáltatás esetében nemzetközi megállapodások alapján – kiterjeszthető lehet a világ más területeire is. Az (EU) 2018/1139 rendelet és a Galileo által nyújtott szolgáltatások minőségére vonatkozóan a légi közlekedés szempontjából szükséges ellenőrzések sérelme nélkül megjegyzendő, hogy noha a Galileo által kibocsátott jelek valóban segíthetik a légi járművek helyzetének meghatározását a repülés valamennyi szakaszában, a szükséges pontosságnövelő rendszeren (helyi, regionális, fedélzeti repülőelektronikán) keresztül, légiforgalmi szolgáltatásnak (ATM) és léginavigációs szolgáltatásnak (ANS) csak a helyi vagy regionális kiegészítő (pontosító) rendszerek, mint például Európában az EGNOS szolgáltatásai tekinthetők. Az EGNOS életvédelmi szolgáltatását a vonatkozó ICAO-szabványoknak megfelelően kell biztosítani. |
(41) |
Különösen fontos biztosítani a Galileo és az EGNOS rendszer ▌fenntarthatóságát és az általuk nyújtott szolgáltatások folyamatosságát, rendelkezésre állását , pontosságát, megbízhatóságát és biztonságát . A változó környezetben és a gyorsan fejlődő piacon e rendszerek fejlesztésének a továbbiakban is folytatódnia kell, és e rendszerek új generációit – beleértve az azokhoz kapcsolódó teret és a földi szegmens fejlődését – is elő kell készíteni. |
▌ |
|
(43) |
Az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) található „kereskedelmi szolgáltatás” kifejezés a szolgáltatás időközben bekövetkezett fejlődése nyomán már nem megfelelő. Helyette két, egymástól eltérő szolgáltatást különböztetnek meg : a nagy pontosságú szolgáltatást és a hitelesítési szolgáltatást (9). |
(44) |
A nyújtott szolgáltatások igénybevételének optimalizálása érdekében a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatásoknak felhasználói szinten is kompatibiliseknek és interoperábilisaknak kell lenniük egymással, valamint – amennyiben erről a kompatibilitásról és interoperabilitásról nemzetközi megállapodás rendelkezik, az Unió stratégiai autonómiájára vonatkozó célkitűzés sérelme nélkül, a lehetőségek szabta keretek között – más műholdas navigációs rendszerekkel és a hagyományos műholdas rádiónavigációs eszközökkel. |
(45) |
A földi infrastruktúrának a Galileo és az EGNOS szempontjából vett jelentősége és a Galileo és az EGNOS biztonságára gyakorolt hatása miatt indokolt, hogy az infrastruktúra helyét a Bizottság határozza meg. A rendszerek földi infrastruktúráját továbbra is nyílt, átlátható folyamat keretében kell kiépíteni, amelybe adott esetben hatáskörének keretein belül be lehet vonni az Ügynökséget . |
(46) |
A Galileo és az EGNOS által – különösen a biztonság területén – kínált társadalmi-gazdasági előnyök minél nagyobb kihasználása érdekében – egyúttal hozzájárulva az Unió stratégiai autonómiájához, különösen az érzékeny ágazatokban és a biztonság és a védelem területén – azokban az esetekben, amikor az indokolt és előnyös, szabályozási eszközökkel is elő kell mozdítani az EGNOS és a Galileo által kínált szolgáltatások igénybevételét az Unió más szakpolitikáiban. Fontos részét képezik e folyamatnak emellett az említett szolgáltatások igénybevételének valamennyi tagállamban történő ösztönzésére irányuló intézkedések. |
(47) |
A Kopernikusz célja, hogy önálló hozzáférést biztosítson a környezeti ismeretekhez és biztosítsa a Föld-megfigyelési és a geoinformációs szolgáltatások legfontosabb technológiáit, ezáltal pedig támogassa az Unió ▌független döntéshozatalát és fellépését egyebek mellett olyan területeken, mint a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a tengeri, tengerészeti, mezőgazdasági és vidékfejlesztés, a kulturális örökség megőrzése, a polgári védelem , a szárazföld- és infrastruktúra-monitoring, a biztonság és a digitális gazdaság. |
(47b) |
A program komponenseinek ösztönözniük kell a digitális technológia alkalmazását az űrrendszerekben, az adatok és szolgáltatások terjesztésében és a downstream fejlesztésben. Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a Bizottságnak „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című, 2016. szeptember 14-i közleményében valamint az „5G Európa számára: cselekvési terv” című, 2016. szeptember 14-i közleményében javasolt kezdeményezésekre és intézkedésekre. |
(48) |
A Kopernikusznak a folytonosság biztosítása mellett – a Föld-megfigyeléssel kapcsolatos kutatás, műszaki eredmények és innováció legújabb tendenciái, valamint a nagy adathalmazok elemzése és a mesterséges intelligencia területén bekövetkezett fejlemények és az azokkal kapcsolatos uniós szintű stratégiák és kezdeményezések figyelembevételével (10) – tovább kell vinnie és fokoznia kell az uniós Föld-megfigyelési programot (Kopernikusz) létrehozó 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11), illetőleg a Kopernikusz elődprogramját, a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés programját (GMES) létrehozó és az annak kezdeti működésére irányadó végrehajtási szabályokról rendelkező, az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről szóló 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) alapján végzett tevékenységet és annak eredményeit. Új eszközök kifejlesztése érdekében a Bizottságnak szorosan együtt kell működnie a tagállamokkal, az Európai Űrügynökséggel, az EUMETSAT-tal és adott esetben a releváns, űrben elhelyezett és lokális eszközökkel rendelkező egyéb szervezetekkel. A lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia a tagállamoknak, az Európai Űrügynökségnek, az EUMETSAT-nak (13) és más szervezeteknek a világűrből végzett megfigyeléssel kapcsolatos kapacitásait, egy életképes európai kereskedelmi űrágazat kialakulásának elősegítése érdekében ideértve az európai kereskedelmi kezdeményezések ilyen jellegű kapacitásait is. Azokban az esetekben, amikor az lehetséges és helyénvaló, fel kell használnia továbbá az elsősorban a tagállamok által a 2007/2/EK irányelv alapján szolgáltatott, hozzáférhető lokális és kiegészítő adatokat is (14). Annak érdekében, hogy biztosítsa a helyszíni adatkészletekhez a Kopernikusz céljaira történő hatékony hozzáférést és az érintett adatok hatékony felhasználását, a Bizottságnak együttműködést kell folytatnia a tagállamokkal és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel. |
(49) |
A Kopernikuszt a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. június 26-i 2013/37/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK európai parlament és tanácsi irányelv (15) célkitűzéseivel, köztük különösen az átláthatóság, a szolgáltatások fejlődését eredményező feltételek kialakítása, valamint az Unión belüli gazdasági növekedéshez és munkahelyteremtéshez való hozzájárulás célkitűzésével összhangban kell végrehajtani. A Kopernikusz-adatoknak és a Kopernikusz-információknak szabadon és nyílt módon kell rendelkezésre állniuk. |
(49a) |
Az uniós társadalom és gazdaság tekintetében a Kopernikuszban rejlő lehetőségeket a közvetlen kedvezményezetteken túlmenően teljes körűen fel kell szabadítani, fokozva a felhasználók körében történő elterjedésre irányuló intézkedéseket, amihez további intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy az adatokat nem szakemberek is használni tudják, ösztönözve ezáltal a növekedést, a munkahelyteremtést és a tudástranszfert. |
(50) |
A Kopernikusz felhasználó-központú program. Jövőjét ezért a Kopernikusz-alapfelhasználók változó elvárásainak kell meghatároznia, figyelemmel ugyanakkor – mind a köz-, mind a magánszektorra kiterjedően – az új felhasználói közösségek megjelenésére is. A Kopernikusz keretében a változó felhasználói igények kielégítésére – ideértve az Unió szakpolitikáinak végrehajtásával és nyomon követésével kapcsolatos igények kielégítését is – rendelkezésre álló lehetőségek elemzéséből kell kiindulni, ami szükségessé teszi a felhasználók folyamatos és tényleges részvételét különösen a követelmények meghatározásában és validálásában. |
(51) |
A Kopernikusz már üzemel. Ezért fontos, hogy a Kopernikusz biztosítsa a már meglévő infrastruktúra és szolgáltatások folyamatosságát, de eközben – különösen a magánszektor világűrrel kapcsolatos szerepvállalásával és a gyors reakciót igénylő társadalmi-politikai jelenségekkel összefüggésben – alkalmazkodnia is kell a változó felhasználói igényekhez, piaci környezethez. Ehhez tovább kell fejleszteni a Kopernikusz funkcionális felépítését, és biztosítani kell, hogy az jobban tükrözze az operatív szolgáltatások első szakaszáról az új felhasználói közösségeknek nyújtott fejlett és célzottabb szolgáltatásokra való áttérést és a hozzáadott értéket képviselő felhasználói piacok bővítésére irányuló törekvést. Ennek jegyében a további végrehajtásnak elvi szinten az adatok értékláncát kell követnie (adatbeszerzés, adat- és információfeldolgozás, terjesztés és hasznosítás, a felhasználói kör és a piac bővítésére , valamint a kapacitásépítésre irányuló tevékenység), miközben az Európai horizont keretében zajló stratégiai tervezési folyamat fogja azonosítani azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyeknek indokolt igénybe venniük a Kopernikusz szolgáltatásait. |
(52) |
Az adatbeszerzés területén a Kopernikusz keretében végzett tevékenység számára azt a célt kell kitűzni, hogy kiegészítse és fenntartsa a meglévő világűr-infrastruktúrát, előkészítse a műholdak hosszú távú élettartam végi lecserélését, továbbá új megfigyelési rendszerekkel kapcsolatos új küldetéseket kezdeményezzen különösen a globális éghajlatváltozással összefüggő kihívások kezelésének támogatása (például az emberi tevékenységből eredő szén-dioxid-kibocsátás és más üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követése) céljából. A Kopernikusz keretében végzett tevékenységnek ki kell terjesztenie a globális megfigyelést a sarkvidéki területekre, továbbá támogatnia kell a környezetvédelmi szabályok betartatását, a jogszabályokon alapuló környezetvédelmi nyomon követést és jelentéstételt és az innovatív környezeti alkalmazásokat a mezőgazdaság, az erdő-, a víz- és a tengerierőforrás-gazdálkodás és a kulturális örökség terén (például növénytermesztési hozammonitoring, vízgazdálkodási alkalmazások és korszerű tűzvédelmi megfigyelés). Ennek keretében a Kopernikusznak a lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia az előző finanszírozási időszakban (2014–2020) rendelkezésére bocsátott eszközöket – beleértve a tagállamok, az ESA és az EUMETSAT által rendelkezésre bocsátott eszközöket is –, és élnie kell azok multiplikátorhatásával, miközben kapacitásainak további kiegészítése céljából új működési és üzleti modellekkel is kísérleteznie kell. A biztonság területén jelentkező változó felhasználói igények kielégítése érdekében a Kopernikusz a tagállamokkal meglévő sikeres partnerségek kihasználásával és megfelelő irányítási mechanizmusok alkalmazásával továbbfejlesztheti biztonsági dimenzióját. |
(53) |
Az adat- és információfeldolgozás területén a Kopernikusznak biztosítania kell a Kopernikusz szolgáltatásainak hosszú távú fenntarthatóságát és továbbfejlesztését, a közszektorban jelentkező és az Unió nemzetközi kötelezettségeiből fakadó igények kielégítése érdekében folytatott információszolgáltatást, valamint a kereskedelmi hasznosítás lehetőségeinek maximalizálását. A Kopernikusznak helyi, nemzeti, európai és globális léptékben egyaránt információkat kell szolgáltatnia különösen a légkör összetételéről és azon belül a levegőminőségről; az óceánok állapotáról és dinamikájáról ; a helyi, a nemzeti és az uniós szakpolitikák végrehajtását elősegítő szárazföld- és jégmonitoring céljaira; az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése céljaira; valamint a többek között a megelőzés révén megvalósuló veszélyhelyzet-kezelést, a környezetvédelmi szabályok betartatását, valamint a polgári biztonságot és az Unió ilyen irányú külső tevékenységét szolgáló térinformatikai információk körében. A Bizottságnak azonosítania kell a szolgáltatásnyújtás fenntarthatóságát elősegítő megfelelő szerződéses megállapodásokat. |
(54) |
A Kopernikusz szolgáltatásainak valóra váltása céljából a Bizottságnak igénybe kell vennie az illetékes szervezetek, az érintett uniós ügynökségek, a nemzeti szerveket tömörítő csoportosulások és konzorciumok, valamint a hozzájárulási megállapodás feleként szóba jövő további szervek segítségét. E szervezetek kiválasztása során a Bizottságnak biztosítania kell, hogy ne következzen be zavar a rendszer működésében és a szolgáltatásokban, valamint hogy a biztonsági szempontból érzékeny adatokkal kapcsolatban az érintett szervezetek a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és különösen a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretei között rendelkezzenek korai előrejelző és válságfigyelő képességgel. A költségvetési rendelet 154. cikkével összhangban az uniós pénzeszközök végrehajtásával megbízott személyek és szervezetek kötelesek minden tagállammal szemben tiszteletben tartani a megkülönböztetésmentesség elvét; ezt az elvet a Kopernikusz program szolgáltatásainak nyújtásával kapcsolatos vonatkozó hozzájárulási megállapodások révén biztosítani kell. |
(55) |
A várakozások szerint a Kopernikusz szolgáltatásainak valóra váltása elő fogja segíteni, hogy ezek a szolgáltatások elterjedjenek a felhasználók körében, tekintettel arra, hogy a felhasználók előre tisztában lesznek a szolgáltatások elérhetőségével és fejlődési irányával, továbbá elő fogja mozdítani a tagállamokkal és más felekkel való együttműködést. Ehhez a Bizottságnak és a hozzá tartozó, szolgáltatásokat nyújtó megbízott szervezeteknek – a változó közszektorbeli elvárások és szakpolitikai igények kielégítése és ezzel együtt a Föld-megfigyelési adatok minél szélesebb körű felhasználása érdekében – szorosan együtt kell működniük Európa-szerte a különböző központi közösségekkel a Kopernikusz szolgáltatásai és az általa szolgáltatott információk továbbfejlesztésében. A Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködést kell folytatniuk egymással annak érdekében, hogy kialakítsák a Kopernikusz lokális komponensét, és a továbbfejlesztett Kopernikusz-szolgáltatások céljaira elősegítsék a helyszíni adatkészleteknek a világűrből származó adatkészletekkel való integrációját. |
(55a) |
A Kopernikusz szabad, teljes körű és nyílt adatpolitikáját a Kopernikusz végrehajtásának egyik legsikeresebb elemeként értékelték, és alapvető szerepet játszott abban, hogy a tőle származó adatok és információk iránti igény ösztönzése révén a Kopernikusz program a világ egyik legnagyobb Föld-megfigyelési adatszolgáltatójává váljon. Egyértelműen szükség van az ingyenes, teljes körű és nyílt adatszolgáltatás folytonosságának hosszú távú és biztonságos garantálására, és az európai űrstratégiában (2016) kitűzött nagyra törő célok megvalósításához meg kell őrizni a hozzáférést. A Kopernikusz-adatokat elsősorban abból a célból hozzák létre, hogy az európai polgárok javát szolgálják, és ezeknek az adatoknak a szabad hozzáférhetővé tétele az egész világra kiterjedően maximalizálja együttműködési lehetőségeket az uniós vállalkozások és tudományos szakemberek számára, valamint hozzájárul egy hatékony európai űrökoszisztémához. A Kopernikusz-adatokhoz és -információkhoz való hozzáférésre vonatkozó bármely korlátozás bevezetése esetén annak összhangban kell lennie a Kopernikusz e rendeletben és a 1159/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben meghatározott adatpolitikájával. |
(56) |
Felhasználásuk és megosztásuk előmozdítása, valamint az európai Föld-megfigyelési piacok és különösen a felhasználói ágazat megerősítése, mindezeken keresztül pedig az Unión belüli gazdasági növekedés és munkahelyteremtés megalapozása érdekében a Kopernikusz keretében előállított adatokhoz és információkhoz – megfelelő feltételek és korlátozások mellett – teljes körű, nyílt és ingyenes hozzáférést kell biztosítani. A szolgáltatás keretében az adatokat és az információkat továbbra is magas fokú következetesség, folyamatosság, megbízhatóság és minőség mellett kell szolgáltatni. Ez a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk tekintetében széles körű és felhasználóbarát hozzáférést, valamint feldolgozási és hasznosítási lehetőségeket tesz szükségessé különböző időhorizontokon, aminek érdekében a Bizottságnak továbbra is integrált megközelítést kell követnie mind az EU, mind pedig a tagállamok szintjén, továbbá biztosítania kell a más forrásokból származó adatokkal és információkkal való integrációját. Ezért a Bizottságnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a Kopernikusz-adatok és -információk könnyen és hatékonyan hozzáférhetőek és használhatóak legyenek, nevezetesen az adat- és információ-hozzáférési szolgáltatásainak (DIAS) a tagállamokon belüli megismertetésével, továbbá lehetőség szerint támogatnia kell a meglévő európai Föld-megfigyelési adatinfrastruktúrákkal való interoperabilitást, hogy a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk piaci elterjedésének maximalizálása és megerősítése érdekében szinergiákat alakítson ki ezek eszközeivel. |
(57) |
Annak érdekében, hogy megkönnyítse a harmadik felektől származó adatok felhasználását a Kopernikusz keretei között, a Bizottságnak az adatszolgáltatókkal közösen – e rendelethez igazodva, a harmadik felek érintett jogainak tiszteletben tartásával – ki kell dolgoznia a szóban forgó adatok felhasználására vonatkozó engedélyezési feltételeket. Figyelembe véve, hogy egyes Kopernikusz-adatok és Kopernikusz-információk, ideértve a nagy felbontású képeket is, befolyásolhatják az Unió vagy az uniós tagállamok biztonságát, lehetőséget kell adni arra, hogy kellően indokolt esetekben olyan intézkedések elfogadására kerüljön sor, amelyek kezelik az Unió vagy a tagállamok biztonságát veszélyeztető kockázatokat és fenyegetéseket. |
(58) |
A korábbi szabályozás alapján elfogadott jogi aktusok rendelkezéseinek minden olyan esetben érvényesnek kell maradniuk, amikor alkalmazásukra nem vonatkozik időbeli korlát, és nem állnak ellentétben az új szabályozással. Ez a helyzet áll fenn különösen a GMES-felhasználókra vonatkozó nyilvántartásbavételi és engedélyezési feltételeket és a különös GMES-adatokhoz és a GMES-szolgáltatásokból származó információkhoz való hozzáférés korlátozására vonatkozó kritériumokat meghatározó 1159/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet esetében (16). |
(59) |
Annak elősegítése és megkönnyítése érdekében, hogy a Föld-megfigyelési adatokat és technológiákat a helyi , regionális vagy nemzeti hatóságok, a kis- és középvállalkozások, valamint a tudományos szakemberek és a kutatók egyaránt felhasználják, a felhasználókat célzó intézkedések révén ösztönözni kell a Kopernikusz-adatok terjesztését szolgáló, a nemzeti és a regionális szerveket is magukban foglaló célzott hálózatok – mint például a Copernicus Relays és a Copernicus Academies – kialakítását. Ebből a célból a Bizottságnak és a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy szorosabb kapcsolatokat alakítsanak ki a Kopernikusz, valamint az uniós és a nemzeti szakpolitikák között, és ezáltal ösztönözzék a kereslet bővülését a kereskedelmi alkalmazások és szolgáltatások iránt, lehetővé tegyék a vállalkozások, különösen pedig a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások számára a Kopernikusz-adatokon és a Kopernikusz-információkon alapuló alkalmazások kifejlesztését, végső soron pedig versenyképes ökoszisztémát alakítsanak ki Európában a Föld-megfigyelési adatok számára. |
(60) |
Nemzetközileg a Kopernikusznak pontos és megbízható információkat kell szolgáltatnia a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés, valamint az Unió külpolitikája és fejlesztési együttműködési politikája támogatásához. A Kopernikuszra úgy kell tekinteni, hogy Európa hozzájárulását képezi a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszeréhez (GEOSS), a Föld-megfigyelő Műholdak Bizottsága (CEOS) és az ENSZ 1992. évi Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) Feleinek Konferenciája (COP) keretében végzett tevékenységhez, az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak eléréséhez, valamint a sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerethez. A Kopernikusznak megfelelő együttműködést kell kialakítania, illetve fenntartania az ENSZ ágazati szerveivel és a Meteorológiai Világszervezettel. |
(61) |
A Kopernikusz megvalósítása során a Bizottságnak az űreszközök fejlesztésével , koordinálásával, alkalmazásával és továbbfejlesztésével, adott esetben harmadik felek adataihoz való hozzáféréssel, valamint – ha ezt nem más szervezet végzi – a célzott programok végrehajtásával kapcsolatban adott esetben támaszkodnia kell azokra az európai nemzetközi szervezetekre – különösen az Európai Űrügynökségre –, amelyekkel korábban már partnerséget alakított ki. Emellett a Bizottságnak a célzott programok vagy azok részei végrehajtásával kapcsolatban , valamint adott esetben a közreműködő programokból származó adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatban – annak szakértelméhez és feladatköréhez igazodva – az EUMETSAT-ra is támaszkodnia kell. |
(61a) |
A szolgáltatások területén a Bizottságnak megfelelő módon ki kell használnia az uniós ügynökségek, köztük az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség, a SATCEN speciális kapacitásait, és élnie kell a tengeri környezetre irányuló monitoringszolgáltatások területén a Mercator Ocean révén már megvalósított európai beruházások adta lehetőségekkel. A biztonság vonatkozásában – a főképviselővel együtt – átfogó uniós szintű megközelítés kialakítására kell törekedni. A Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) már a kezdetektől fogva aktív szerepet játszott a GMES kezdeményezésben, és támogatást nyújtott a Galileo és az űridőjárás területén folytatott fejlesztési tevékenység számára. A JRC a 377/2014/EU rendelet alapján működteti a Kopernikusz katasztrófakezelési szolgáltatását és a Kopernikusz szárazföldmonitoring-szolgáltatásának globális komponensét, továbbá részt vesz az adatok és az információk minőségének és alkalmasságának értékelésében, valamint a jövőorientált fejlesztésekben. A Bizottságnak a program végrehajtásához a továbbiakban is támaszkodnia kell a JRC tudományos és műszaki tanácsaira. |
(62) |
Az Európai Parlament és a Tanács többszöri felkérése nyomán az Unió az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal keretet hozott létre az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése (a továbbiakban: SST) támogatására. Az űrszemét ma már komolyan veszélyezteti a világűrrel kapcsolatos tevékenység biztonságát és fenntarthatóságát. Ezért az SST létfontosságú a program komponensei és az azok által az uniós szakpolitikák számára nyújtott támogatás fenntartásához. Azzal, hogy elősegíti az űrszemét képződésének megelőzését, az SST hozzájárul annak biztosításához, hogy a világűrhöz fenntartható és garantált módon lehessen hozzáférni és azt fenntartható és garantált módon lehessen hasznosítani, amihez világszinten is közös érdek fűződik. Ezzel összefüggésben támogathatja a Föld körüli pályán mozgó űrszemét „takarítását” célzó projektek előkészítését is. |
(63) |
Az SST-nek javítania kell az SST-képességek műszaki paramétereit és autonómiáját. Ebből a célból azt kell eredményeznie, hogy az SST-érzékelők hálózata által előállított adatokra támaszkodva létrejöjjön egy autonóm európai jegyzék az űrobjektumokról. Adott esetben az Unió megfontolhatja egyes adatainak kereskedelmi, nem kereskedelmi és kutatási célú rendelkezésre bocsátását. Emellett az SST-nek továbbra is támogatnia kell az SST-szolgáltatások megvalósítását és fenntartását. Mivel az SST szolgáltatásai felhasználó-központúak , megfelelő mechanizmusokat kell kialakítani a felhasználói igények összegyűjtésére, ideértve a biztonsággal , valamint a releváns információk közintézmények számára és közintézményektől történő, a rendszer hatékonyságának fokozását célzó és egyúttal a nemzeti biztonsági és védelmi politikákat tiszteletben tartó továbbításával kapcsolatos igényeket is. |
(64) |
Az SST-szolgáltatások megvalósításának az Unió és a tagállamok együttműködésén kell alapulnia, és ki kell használnia a tagállamokban már meglévő és a jövőben létrehozandó szaktudást és eszközöket, ideértve az Európai Űrügynökség és az Unió keretei között létrehozottakat is. Lehetővé kell tenni az új SST-érzékelők kifejlesztésének pénzügyi támogatását. Az SST érzékeny jellegére való tekintettel mind a tagállami érzékelők feletti ellenőrzésnek, mind pedig azok működtetésének, karbantartásának és cseréjének, valamint az SST-szolgáltatások nyújtását lehetővé tévő adatfeldolgozásnak a részt vevő tagállamok hatáskörében kell maradnia. |
(65) |
Biztosítani kell, hogy az SST-képességekkel összefüggésben megfelelő tulajdonosi vagy hozzáférési jogokkal rendelkező tagállamok részt vehessenek az SST-szolgáltatások megvalósításában. Úgy kell tekinteni, hogy az 541/2014/EU határozattal létrehozott SST-konzorciumban részt vevő tagállamok teljesítik ezeket a kritériumokat. Ezeknek a tagállamoknak egy egységes, közös javaslatot kell előterjeszteniük, amelyben igazolják az operatív felépítés további elemeivel kapcsolatos követelmények teljesülését. ▌ Megfelelő szabályokat kell megállapítani a tagállami résztvevők kiválasztására és a részvétel szervezeti hátterére vonatkozóan. |
(65a) |
A Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy meghatározza a tagállamok részvételére vonatkozó részletes eljárásokat és elemeket. Amennyiben nem került sor közös javaslat benyújtására, vagy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a benyújtott közös javaslat nem felel meg a megállapított kritériumoknak, a Bizottság egy második szakaszt indíthat a tagállamok részvétele érdekében. E második szakasz eljárásainak és elemeinek meg kell határozniuk a lefedett keringési pályákat, és figyelembe kell venniük annak szükségességét, hogy a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben részt vegyenek az SST-szolgáltatások nyújtásában. Amennyiben ezek az eljárások és elemek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy az összes keringési pálya lefedése érdekében több javaslatot válasszon ki, a tagállamok csoportjai közötti megfelelő koordinációs mechanizmusokat és az összes SST-szolgáltatás lefedéséhez szükséges hatékony megoldást is biztosítani kell. |
(66) |
Létrehozása után az SST-nek tiszteletben kell tartania a tevékenység kiegészítő jellegével, valamint a kiváló minőségű felhasználó-központú SST-szolgáltatások folyamatosságával kapcsolatos elveket, és a lehető legjobb szaktudáson kell alapulnia. Az SST-nek tehát el kell kerülnie a szükségtelen átfedéseket. A ▌redundáns kapacitásoknak szigorúan az SST-szolgáltatások folyamatosságának, minőségének és megbízhatóságának biztosítását kell szolgálniuk. A szakértői csoportok tevékenységének segítenie kell e szükségtelen átfedések elkerülését. |
(67) |
Emellett az SST tevékenységének – a világűrben folytatott tevékenység biztonságának és fenntarthatóságának biztosítása érdekében – kedvezően kell érintenie a meglévő enyhítő intézkedéseket, köztük a ▌COPUOS ▌űrszemét csökkentéséről szóló iránymutatását, a világűrben folytatott tevékenység hosszú távú fenntarthatóságáról szóló iránymutatástervezetét és más kezdeményezéseket. Az összeütközések kockázatának csökkentése érdekében az SST-nek emellett törekednie kell a szinergiák kialakítására az űrszemét aktív eltávolítását és semlegesítését célzó kezdeményezésekkel. Az SST-nek hozzá kell járulnia a világűr békés célú igénybevételének és megismerésének biztosításához. A világűrben végzett tevékenység intenzívebbé válása kihathat a világűrbeli közlekedés szervezésével kapcsolatos nemzetközi kezdeményezésekre. Az Uniónak figyelemmel kell kísérnie az ilyen irányú fejleményeket, és szükség esetén figyelembe veheti őket a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidős értékelésében. |
(68) |
A világűrbeli összeütközések elkerülése, az űrszemétképződés megelőzése, valamint az űridőjárás szélsőséges eseményeinek és a Föld-közeli objektumok jelenlétének hatásaival kapcsolatos készültség fokozása érdekében az SST-nek, valamint az űridőjárással és a Föld-közeli objektumokkal kapcsolatos tevékenységnek tekintettel kell lennie a nemzetközi partnerekkel – köztük különösen az Amerikai Egyesült Államokkal, a nemzetközi szervezetekkel és más harmadik felekkel – folytatott együttműködésre. |
(69) |
A Tanács Biztonsági Bizottsága kockázatkezelési struktúra létrehozását javasolta annak érdekében, hogy az 541/2014/EU határozat végrehajtása során kellő figyelmet kapjanak az adatbiztonsági kérdések. Ebből a célból a részt vevő tagállamoknak a már elvégzett munka figyelembevételével megfelelő kockázatkezelési struktúrákat és eljárásokat kell kialakítaniuk. |
(70) |
Az űridőjárás szélsőséges és intenzívebb eseményei veszélyeztethetik a polgárok biztonságát, és zavart idézhetnek elő a világűrbe telepített és a földi infrastruktúra működésében. Ezért a program részeként létre kell hozni egy, az űridőjárással foglalkozó alkomponenst , amelynek célja az űridőjárással kapcsolatos kockázatok és a kapcsolódó felhasználói igények értékelése, az űridőjárás jelenségeivel kapcsolatos tudatosságnövelés, az űridőjárással összefüggő felhasználó-központú szolgáltatások megvalósításának biztosítása, valamint a tagállami képességek javítása az űrmeteorológiai szolgáltatások területén. A Bizottságnak a felhasználói igények, a kockázatok és a műszaki felkészültség figyelembevételével meg kell határoznia, mely ágazatok élveznek előnyt az űridőjárással kapcsolatos operatív szolgáltatások igénybevételében. Hosszú távon más ágazatok igényei is kielégíthetők lehetnek. A szolgáltatásoknak a felhasználók igényeihez igazodó uniós szintű megvalósítása célzott, koordinált, folyamatos kutatási-fejlesztési tevékenységet igényel az űrmeteorológiai szolgáltatások fejlődésének támogatása területén. Az űrmeteorológiai szolgáltatások megvalósításának a meglévő nemzeti és uniós képességeken kell alapulnia, és lehetővé kell tennie a tagállamok, európai és nemzetközi szervezetek széles körű részvételét, valamint a magánszektornak a folyamatba való bekapcsolódását. |
(71) |
A Bizottságnak az Európa jövőjéről szóló fehér könyve (17), a 27 EU-tagállam állam-, illetve kormányfőinek Római Nyilatkozata (18), valamint az Európai Parlament több állásfoglalása emlékeztet arra, hogy az EU-ra fontos szerep hárul egy olyan biztonságos és ellenállóképes Európa kialakításában, amely képes kezelni a regionális konfliktusokat, a terrorizmusveszélyt, a kiberfenyegetettséget, az erősödő migrációs nyomást és más hasonló kihívásokat. A műholdas kommunikációhoz való biztonságos és garantált hozzáférés elengedhetetlen eszköze a biztonság területén működő szervezeteknek, és e kulcsfontosságú biztonsági erőforrás uniós szintű egységbe szervezése és megosztása erősíti a polgárainak védelmet nyújtó Uniót. |
(72) |
Az Európai Tanács 2013. december 19–20-i ülésszakának következtetései (19) üdvözlik, hogy a műholdas kommunikáció területén a tagállamok, a Bizottság és az Európai Űrügynökség szoros együttműködésében megkezdődött az állami műholdas kommunikáció (a továbbiakban: Govsatcom) új generációjának előkészítése. A Govsatcom a kül- és biztonságpolitika területén 2016 júniusában elfogadott globális európai uniós stratégia elemei között is szerepel. A Govsatcom hozzájárulhat az EU-nak a hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos fellépéséhez, és támogathatja az EU tengerstratégiájának és az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos politikájának végrehajtását. |
(73) |
A Govsatcom hangsúlyos biztonsági vonatkozásokkal rendelkező, felhasználó-központú program. Igénybevételének esetei a releváns szereplők részéről három fő csoportra tagolhatók: i. válságkezelés, amely a közös biztonság- és védelempolitika hatálya alá tartozó polgári és katonai missziókra és műveletekre, a természeti katasztrófákra és az ember által előidézett katasztrófahelyzetekre, a humanitárius válsághelyzetekre, valamint a tengeri veszélyhelyzetekre terjedhet ki; ii. térfigyelés, amely a határőrizetre, a határövezetek felügyeletére, a tengeri határőrizetre, a tengerfelügyeletre és az illegális kereskedelem felügyeletére terjedhet ki; valamint iii: kulcsfontosságú infrastruktúra, amely a diplomáciai hálózatokra, a rendőrség által folytatott kommunikációra, a digitális infrastruktúrára (például adatközpontok, szerverek), a kritikus infrastruktúrára (például energia, közlekedés, vízzárók, például gátak ) és a világűrbe telepített infrastruktúrára terjedhet ki. |
(73a) |
A Govsatcom-kapacitást és szolgáltatásokat az uniós és tagállami szereplők biztonsági és védelmi szempontból kritikus misszióiban és műveleteiben fogják használni. Ezért a harmadik felektől (harmadik államoktól és harmadik államok szerveitől) való, megfelelő szintű függetlenségre van szükség, amely kiterjed az összes Govsatcom-elemre, mint például az űr- és földi technológiákra komponensi, alrendszeri és rendszerszinten, az előállító iparágakra, az űrrendszerek tulajdonosaira és üzemeltetőire, a földi rendszerkomponensek fizikai elhelyezkedésére. |
(74) |
A műholdas kommunikáció véges erőforrás, amelyet mennyiségileg korlátoz a műholdak kapacitása, a frekvencia és a földrajzi lefedettség. Ezért a költséghatékonyság és a méretgazdaságosság kihasználása azt kívánja, hogy a Govsatcom optimális egyensúlyt alakítson ki a Govsatcom iránti, az arra feljogosított felhasználóktól származó kereslet, valamint a műholdas kapacitásokra és szolgáltatásokra vonatkozó Govsatcom-szerződések alapján nyújtott kínálat között. Mivel mind a kereslet, mind a potenciális kínálat változik időben, ehhez folyamatos nyomon követés és a Govsatcom-szolgáltatások kiigazíthatóságát biztosító rugalmasság szükséges. ▌ |
(75) |
Az operatív követelmények meghatározása az igénybevétel esetei alapján fog történni. Ezekből az operatív követelményekből kell származtatni – a biztonsági követelmények figyelembevételével – a szolgáltatásportfóliót. A szolgáltatásportfóliónak meg kell határoznia a Govsatcom által biztosítandó alapszolgáltatásokat. A kereslet és a kínált szolgáltatások közötti lehető legjobb egyensúly fenntartása érdekében a Govsatcom szolgáltatásportfóliója rendszeres felülvizsgálatra szorulhat. |
(76) |
A Govsatcom kiépítésének első szakaszában (körülbelül 2025-ig) a szolgáltatás a ▌ meglévő kapacitásokon fog alapulni. Ebben az összefüggésben a Bizottságnak az uniós Govsatcom-kapacitásokat az Unió alapvető biztonsági érdekeit szem előtt tartva kell beszereznie a nemzeti rendszerekkel és űrkapacitással rendelkező tagállamoktól, valamint a kereskedelmi műholdas kommunikációs vagy műholdas szolgáltatóktól. Az első szakaszban a szolgáltatások fokozatosan kerülnek bevezetésre ▌. Amennyiben az első szakasz folyamán a kínálat és a kereslet részletes elemzése azt mutatja, hogy ez a kereslet alakulása tükrében nem elegendő, olyan döntés hozható, hogy a rendszer a második szakaszába lép, és egy vagy több köz-magán társuláson keresztül, például az uniós műhold-üzemeltetők részvételével megkezdődik a világűrben az igényekre szabott kiegészítő infrastruktúra vagy képességek létrehozása. |
(77) |
A műholdas kommunikáció céljára rendelkezésre álló erőforrások optimalizálása, az előre nem látható helyzetekben, például természeti katasztrófák esetén szükségessé váló hozzáférés garantálása, valamint a működési hatékonyság és a rövid szolgáltatásidők biztosítása érdekében ki kell alakítani a szükséges földi szegmenst (központokat és esetleges egyéb földi elemeket) . Az utóbbit a működési és a biztonsági követelményekből kiindulva kell megtervezni. A kockázatok mérséklése érdekében a központ fizikailag több helyen osztozhat. A földi szegmenshez egyéb elemekre, például bázisállomásokra is szükség lehet. |
(78) |
A műholdas kommunikáció igénybevevői számára a legfontosabb üzemi interfész a felhasználói berendezés. Az EU által a Govsatcom kapcsán alkalmazott megközelítésnek lehetővé kell tennie a legtöbb felhasználó számára, hogy a Govsatcom-szolgáltatások igénybevételére a meglévő felhasználói berendezéseiket használják ▌. |
(79) |
A felhasználók jelezték, hogy a működési hatékonyság érdekében fontos törekedni a felhasználói berendezések műszaki átjárhatóságára és olyan felhasználói berendezések alkalmazására, amelyek különböző műholdas rendszerek igénybevételére képesek. Ezen a területen kutatási-fejlesztési tevékenységre lehet szükség. |
(80) |
A végrehajtás szintjén a feladatokat és a felelősségi köröket az érintett szakosított szervezetek, köztük az Európai Védelmi Ügynökség, az EKSZ, az Európai Űrügynökség, az Ügynökség és más uniós ügynökségek között kell megosztani annak biztosításával, hogy – különösen a felhasználókat érintő vonatkozásokkal összefüggésben – minden részt vevő szervezet a legfontosabb szerepének megfelelő feladatokat kapja. |
(81) |
Az illetékes Govsatcom-hatóságra fontos szerep hárul annak figyelemmel kísérésében, hogy a felhasználók és a Govsatcommal összefüggésben feladatokat ellátó más nemzeti szervezetek a biztonsági követelményekben meghatározott módon betartják-e a megosztási és az elsőbbségi szabályokat, és követik-e a biztonsági eljárásokat. Azoknak a tagállamoknak, amelyek nem jelöltek ki illetékes Govsatcom-hatóságot, mindenképpen ki kell jelölniük egy kapcsolattartót a Govsatcomra kiható észlelt zavarások kezelésére. |
(81a) |
A tagállamok, a Tanács, a Bizottság és az EKSZ annyiban válhatnak Govsatcom-résztvevőkké, amennyiben felhatalmazást adnak a Govsatcom-felhasználók számára, vagy kapacitásokat, helyszíneket, illetve létesítményeket biztosítanak. Figyelemmel arra, hogy a tagállam döntése, hogy felhatalmazást ad-e a Govsatcom-felhasználók számára, vagy kapacitásokat, helyszíneket vagy létesítményeket biztosít-e, a tagállamok nem kötelezhetők a Govsatcomban való részvételre, vagy Govsatcom-infrastruktúra biztosítására. A program Govsatcom komponense ezért nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy – többek között az el nem köteleződéssel vagy a katonai szövetségekből való kimaradással kapcsolatos nemzeti jogukkal vagy alkotmányos követelményeikkel összhangban – ne vegyenek részt a Govsatcomban. |
(82) |
E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Govsatcom keretében nyújtott szolgáltatások működési követelményeivel kapcsolatban. Ez lehetőséget ad arra, hogy a Bizottság meghatározza az igénybevétel egyes eseteihez, tehát a válságkezeléshez, a térfigyeléshez és a kulcsfontosságú infrastruktúra kezeléséhez (a diplomáciai hírközlési hálózatokat is ideértve) tartozó műszaki előírásokat. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
(83) |
E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Govsatcom keretében nyújtott szolgáltatások szolgáltatásportfóliójával kapcsolatban. Ez lehetőséget ad arra, hogy a Bizottság meghatározza a szükséges attribútumokat, köztük a földrajzi lefedettséget, a frekvenciát, a sávszélességet, a felhasználói berendezéseket és a biztonsági elemeket. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
(84) |
E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Govsatcom egységbe szervezett műholdas kommunikációs kapacitásainak igénybevételére irányadó megosztási és elsőbbségi szabályokkal kapcsolatban. A megosztási és az elsőbbségi szabályok meghatározása során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a működési és a biztonsági követelményeket, valamint a Govsatcom résztvevői részéről jelentkező kockázatok és várható kereslet elemzését. Bár a Govsatcom-szolgáltatásokat elvben ingyenes alapon kell biztosítani a Govsatcom-felhasználók számára, ha ez az elemzés kapacitáshiányt állapít meg, illetve a piac torzításának elkerülése érdekében a részletes megosztási és elsőbbségi szabályok részeként árképzési politika alakítható ki. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
(85) |
E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Govsatcom földi szegmensét alkotó infrastruktúra helyével kapcsolatban. Ez lehetőséget ad arra, hogy a Bizottság figyelembe vegye a helyek kiválasztásával kapcsolatos működési és biztonsági követelményeket , valamint a meglévő infrastruktúrát . Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
▌ |
|
(87) |
A 912/2010/EU rendelet a Galileo és az EGNOS műholdas navigációs programok egyes aspektusaival kapcsolatos igazgatási feladatok ellátására létrehozott egy uniós ügynökséget, az Európai GNSS Ügynökséget. E rendelet rendelkezik különösen arról, hogy az Európai GNSS Ügynökség új feladatokat kap, éspedig nemcsak a Galileo és az EGNOS rendszereivel, hanem a program más komponenseivel összefüggésben is, különösen a biztonsági akkreditáció területén. Ezért az Európai GNSS Ügynökség elnevezését, feladatait és szervezeti felépítését megfelelő módon módosítani kell. |
(87a) |
Az Ügynökség székhelye a 2010/803/EU határozatnak megfelelően Prága. Az Ügynökség feladatainak végrehajtásához az Ügynökség személyzete az (EU) 2016/413 bizottsági végrehajtási határozatban említett valamely Galileo vagy EGNOS földi központban is elhelyezhető a vonatkozó megállapodásban meghatározott programtevékenységek végrehajtása céljából. Emellett az Ügynökség a lehető leghatékonyabb és legeredményesebb működése érdekében egy vagy több tagállamban korlátozott számú munkatárs helyi irodákba is beosztható. Az Ügynökség székhelyén, illetve a Galileo és EGNOS helyszínein kívüli személyzet földrajzi elhelyezkedése nem vezethet az Ügynökség tevékenységeinek az említett helyi irodákhoz való áthelyezéséhez. |
(88) |
Feladatainak kiterjesztésére való tekintettel, amelyek a jövőben nem csupán a Galileo és az EGNOS rendszereihez kapcsolódnak, az Európai GNSS Ügynökség nevét meg kell változtatni. Ugyanakkor azonban az Ügynökség keretében biztosítani kell az Európai GNSS Ügynökség tevékenységének folytonosságát, ideértve a jogok és a kötelezettségek, a személyi állomány, valamint valamennyi már meghozott döntés érvényessége folytonosságát is. |
(89) |
Az Ügynökség küldetését és a Bizottságnak a program végrehajtásában betöltött szerepét figyelembe véve helyénvaló úgy rendelkezni, hogy az Igazgatótanács egyes döntéseinek meghozatalához a Bizottság képviselőinek igen szavazata is szükséges. |
(90) |
A Bizottság hatásköreinek sérelme nélkül az Igazgatótanácsnak, a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és az ügyvezető igazgatónak feladatai ellátásában függetlennek kell lennie, és kizárólag a közérdek szem előtt tartásával kell eljárnia. |
(91) |
Lehetséges, sőt, valószínű, hogy a program egyes komponensei érzékeny vagy biztonsági vonatkozású nemzeti infrastruktúra igénybevételére fognak támaszkodni. Nemzetbiztonsági megfontolásból úgy szükséges rendelkezni, hogy ilyen esetekben az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein ▌a tagállamok képviselői és a Bizottság képviselői a szükséges ismeret elve alapján vehetnek részt. Az Igazgatótanácsban a szavazásban csak az említett infrastruktúrával rendelkező tagállamok, valamint a Bizottság képviselője vehetnek részt. Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatában meg kell határozni azokat a helyzeteket, amelyekben ez az eljárás alkalmazandó. |
▌ |
|
(94) |
A jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) pontja szerint a programot konkrét nyomonkövetési követelmények szerint összegyűjtött információk alapján értékelni kell, és ennek keretében el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőket. Ezek a követelmények az indokolt esetekben olyan mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján elvégezhető a program hatásainak értékelése. |
(94a) |
Az előrejelzések szerint a Kopernikusz- és a Galileo-alapú szolgáltatások használata általában jelentős hatással lesz az európai gazdaságra. Ugyanakkor jelenleg úgy tűnik, hogy az ad hoc mérések és esettanulmányok a leggyakoribbak. A Bizottságnak az Eurostaton keresztül meg kell határoznia azokat a releváns statisztikai méréseket és mutatókat, amelyek az uniós űrtevékenységek által gyakorolt hatás rendszeres és hiteles nyomon követésének alapjául szolgálhatnak. |
(95) |
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. A Bizottság munkáját egy bizottság segíti, amely meghatározott összetételben ülésezik. |
(95a) |
Mivel a program komponensei felhasználó-központúak, ez a végrehajtásukhoz és a fejlesztésükhöz szükségessé teszi a felhasználók folyamatos, tényleges bevonását, különös tekintettel a szolgáltatási követelmények meghatározására és validálására. A felhasználók számára képviselt érték növelése érdekében az uniós tagállamokban és adott esetben a nemzetközi szervezetekben a köz- és magánszféra végfelhasználóival folytatott rendszeres konzultációk révén aktívan törekedni kell javaslataik meghallgatására. E célból („felhasználói fórum” néven) munkacsoportot kell létrehozni, amelynek feladata, hogy a programbizottságot a felhasználói igények azonosításában, a szolgáltatások megfelelésének ellenőrzésében és a nyújtott szolgáltatások hiányosságainak azonosításában segítse. A bizottság eljárási szabályzatának úgy kell meghatároznia e munkacsoport szervezetét, hogy az figyelembe vegye az egyes komponensek és a komponenseken belüli egyes szolgáltatások sajátosságait. Amennyiben lehetséges, a tagállamoknak a felhasználókkal nemzeti szinten folytatott szisztematikus és összehangolt konzultáció alapján kell hozzájárulniuk a felhasználói fórumhoz. |
(96) |
Tekintettel arra, hogy a felelősségteljes központi irányítás megköveteli a program egységes igazgatását, a gyorsabb döntéshozatalt és az információkhoz való egyenlő hozzáférést, a programmal összefüggésben feladatokat ellátó jogalanyok képviselői esetlegesen megfigyelőként részt vehetnek a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően létrehozott bizottság munkájában. Ugyanebből a megfontolásból azon harmadik országok és nemzetközi szervezetek képviselőinek, amelyek az Unióval nemzetközi megállapodást kötöttek, a programmal vagy annak komponenseivel vagy alkomponenseivel kapcsolatban ▌ meghatározott biztonsági korlátozások, illetve az irányadó megállapodásban előírt feltételek mellett esetlegesen szintén részt vehetnek a bizottság munkájában. A programmal összefüggésben feladatokat ellátó jogalanyok, a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek képviselői a bizottság szavazásain nem vehetnek részt. A bizottságok eljárási szabályzatában kell megállapítani a megfigyelők és az eseti részt vevők részvételének feltételeit. |
(97) |
Annak biztosítása érdekében, hogy a programnak a kitűzött célok teljesítése felé való előrehaladását eredményesen értékelni lehessen, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a X. melléklet módosítására és ezen keresztül az abban foglalt mutatóknak a szükségesnek ítélt körben történő felülvizsgálatára vagy kiegészítésére, valamint e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keretet megállapító rendelkezésekkel történő kiegészítésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
(98) |
Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, hiszen az meghaladja bármely egyedül fellépő tagállam pénzügyi és műszaki képességeit, és mivel ezért ez a cél – nagyságrendje és hatásai miatt – uniós szintű fellépés útján jobban megvalósítható, az Unió az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően intézkedéseket hozhat. Az ugyanezen cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
(99) |
A programra vonatkozó biztonsági követelmények egységes feltételek szerinti végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. Lehetővé kell tenni, hogy a program biztonsági követelményei a tagállamok maximális ellenőrzése alatt álljanak. A program biztonságának területére vonatkozó végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor a Bizottságot egy, a tagállamok képviselőiből álló bizottságnak kell segítenie, amely egy erre a célra szolgáló biztonsági konfigurációban ülésezik. E végrehajtási jogi aktusokat a 181/2011/EU rendeletben meghatározott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A biztonsági kérdések érzékenységére tekintettel az elnöknek törekednie kell arra, hogy megtalálja a bizottságon belül a lehető legnagyobb támogatottságot élvező megoldásokat. A Bizottság nem fogadhat el a program általános biztonsági követelményeit meghatározó végrehajtási jogi aktusokat olyan esetekben, amikor a bizottság nem nyilvánított véleményt, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet létrehozza az Unió űrprogramját (a továbbiakban: program). Megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021-től 2027-ig tartó időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit és a finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat, valamint a program végrehajtásának szabályait.
(2) Ez a rendelet létrehozza az Európai Unió Űrprogramügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség), amely a 912/2010/EU rendelettel létrehozott Európai GNSS Ügynökség helyett jön létre annak jogutódjaként, továbbá meghatározza az Ügynökség működésének szabályait.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
0. |
„űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére szolgáló rendszer (SST)”: egy olyan, földi és a világűrbe telepített érzékelőkből álló hálózat, amely képes az űrobjektumok megfigyelésére és követésére, és ezzel együtt adatfeldolgozási képességekkel rendelkezik a Föld körüli pályán haladó űrobjektumokra vonatkozó adatok, információk és szolgáltatások biztosítása céljából; |
1. |
„űreszköz”: meghatározott funkció vagy küldetés (például kommunikáció, navigáció vagy Föld-megfigyelés) betöltésére szolgáló, Föld körüli pályán keringő objektum, beleértve a műhold hordozórakéták utolsó fokozatát és a visszatérő egységeket is . A tervezett küldetését teljesíteni már nem képes űreszköz működésképtelennek minősül. Az esetleges újbóli aktiválásra váró, tartalék vagy készenléti üzemmódban lévő űreszköz működő űreszköznek minősül; |
2. |
„az űridőjárás eseményei”: a Nap és a Föld körüli világűrbeli környezet természetes változásai. Az űridőjárás hatásai közé tartoznak többek között a Napból érkező nagy energiájú részecskéket, a napszél változásai , ▌a koronakidobódások, ▌geomágneses viharok és dinamika , ▌ sugárviharok és ionoszféra-zavarok ▌, amelyek potenciláisan kihatnak a Földre és a földi infrastruktúrákra ; |
3. |
„Föld-közeli objektumok (NEO) ”: a Naprendszerben található olyan természetes objektumok, amelyek a Földet megközelítik; |
4. |
„űrobjektum”: a világűrben található, ember által előállított objektum; |
5. |
„világűr-megfigyelés (SSA)”: olyan holisztikus megközelítés a világűrben rejlő legfontosabb kockázati tényezőkkel kapcsolatban – beleértve ezek átfogó ismeretét és megértését – , amely kiterjed az űrobjektumok közötti ütközésre, az űrobjektumok fragmentálódására és légkörbe való visszatérésére, az űridőjárás jelenségeire és a Föld-közeli objektumokra; |
6. |
„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket és/vagy költségvetési garanciákat ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |
7. |
„jogalany”: minden olyan természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, illetve a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet; |
8. |
„harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagállama az Uniónak; |
9. |
„SST-információ”: olyan feldolgozott SST-adat, amely a szolgáltatás igénybevevője számára közvetlenül értelmezhető; |
10. |
„SST-adat”: az „űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése” (SST) komponens keretében az űrobjektumoknak, többek között az űrszemétnek az SST-érzékelők által rögzített fizikai paraméterei és az űrobjektumok keringési pályájára vonatkozóan az SST-érzékelők által észlelt adatok alapján meghatározott paraméterek; |
11. |
„visszajelzés”: a légi járműveknek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által meghatározott globális nyomon követését segítő szolgáltatás; |
12. |
„Kopernikusz-Sentinelek”: a Kopernikusz keretében a világűrből Föld-megfigyelést végző, kifejezetten erre a célra szolgáló műholdak, űreszközök és űreszköz-hasznosterhek; |
13. |
„Kopernikusz-adatok”: a Sentinelek által szolgáltatott adatok, beleértve a metaadatokat is; |
14. |
„harmadik felektől származó Kopernikusz-adatok és -információk ”: a Sentieneleken kívüli forrásból származó olyan térbeli adatok és információk , amelyek felhasználására a Kopernikusz felhasználási engedélyt kapott, vagy számára felhasználásra hozzáférhetővé tették ; |
14a. |
„Kopernikusz-szolgáltatások”: olyan hozzáadott értékkel rendelkező, általános és közös érdekű szolgáltatások az Unió és a tagállamok számára, amelyeket a program finanszíroz, és amelyek a Föld-megfigyelési adatokat, a lokális adatokat és egyéb kiegészítő adatokat a Kopernikusz-felhasználók igényeire szabott feldolgozott, összesített és értelmezett információkká alakítják át; |
15. |
„lokális Kopernikusz-adatok”: a földfelszínen, a tengeren és a levegőben telepített érzékelőkből származó megfigyelési adatok, valamint a Kopernikusz keretei között történő felhasználás céljából átadott vagy felhasználásra engedélyezett referencia- és kiegészítő adatok; |
16. |
„Kopernikusz-információk”: a Kopernikusz-szolgáltatások által feldolgozás vagy modellezés útján előállított információk, beleértve az ezekre az információkra vonatkozó metaadatokat is; |
17. |
„bizalmi jogalany”: a Bizottságtól vagy egy harmadik féltől független olyan jogalany, amely a Bizottságtól vagy a harmadik féltől biztonságos tárolás és kezelés céljából adatokat kap; |
18. |
„űrszemét”: minden olyan, a Föld körül keringő vagy a Föld légkörébe visszatérő űrobjektum, beleértve az űreszközöket és azok darabjait és elemeit is, amely nem működik vagy már nem szolgál konkrét célt, ideértve a rakéták és a műholdak részeit és a nem működő műholdakat is; |
19. |
„SST-érzékelő”: olyan eszköz vagy eszközök, a földfelszínre vagy a világűrbe telepített radarok, lézerek vagy teleszkópok olyan együttese, amely képes űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésének elvégzésére és az űrobjektumok fizikai paramétereinek, például méretének, helyzetének és sebességének mérésére; |
19a. |
„Govsatcom-résztvevők”: a tagállamok, a Tanács, a Bizottság, az EKSZ, valamint uniós ügynökségek, harmadik országok és nemzetközi szervezetek, amennyiben ezeket az ügynökségeket, harmadik országokat és nemzetközi szervezeteket szabályszerűen felhatalmazták; |
20. |
„Govsatcom-felhasználó”: az Unió vagy valamely tagállam közhatalmi feladatot ellátó olyan hatósága vagy közhatalmi feladat ellátásával megbízott más olyan szerve, valamint az olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely kellő felhatalmazással vagy megbízással rendelkezik biztonsági szempontból kritikus missziók, műveletek és infrastruktúra felügyeletével és irányításával összefüggő feladatok elvégzésére; |
20a.„ |
Govsatcom-központ”: egy operatív központ, amelynek fő feladata a Govsatcom-felhasználók és a Govsatcom-kapacitások és szolgáltatások nyújtóinak biztonságos módon történő összekapcsolása, és ennek során bármely adott pillanatban a kínálat és a kereslet optimalizálása; |
21. |
„a Govsatcom igénybevételének esete”: olyan, meghatározott környezethez tartozó üzemi forgatókönyv, amely szerint ▌Govsatcom-szolgáltatásokra van szükség ; |
21a. |
„EU-minősített adat”: bármely olyan EU biztonsági minősítéssel ellátott adat és anyag, amelynek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Európai Unió, illetve egy vagy több tagállam érdekeit; |
22. |
„nem minősített érzékeny adat”: az (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozat 9. cikke szerinti, olyan nem minősített adat , amely alapján kötelezettség keletkezik a nem minősített érzékeny adatok védelmére, amely csak az Európai Bizottságra és azokra az uniós ügynökségekre és szervekre alkalmazandó, amelyeket jogszabály kötelez a Bizottság biztonsági szabályainak alkalmazására ; |
23. |
„Kopernikusz-felhasználók”: a „Kopernikusz-alapfelhasználók”, azaz azok a felhasználók, amelyek élvezik a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk előnyeit, és emellett szerepet játszanak a Kopernikusz fejlődési irányának meghatározásában; a Kopernikusz-alapfelhasználók az Unió azon intézményei és szervei és azok az európai nemzeti és regionális állami és önkormányzati szervek az Unióban vagy a Kopernikusz programban részt vevő államokban , amelyek közszolgálati feladataik keretében polgári közpolitikák, többek között a környezetvédelmi politika, a polgári védelmi politika vagy a biztonságpolitika – többek között az infrastruktúra biztonsága – területén a szakpolitika meghatározásával, végrehajtásával, érvényesítésével vagy nyomon követésével vannak megbízva; az „egyéb Kopernikusz-felhasználók”, azaz azok a további felhasználók, amelyek élvezik a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk előnyeit, például a kutatási és az oktatási, a kereskedelmi és a magánjogi, a jótékonysági, a nem kormányzati, valamint a nemzetközi szervezetek; |
24. |
„Kopernikusz programban részt vevő államok”: olyan harmadik országok, amelyek az Unióval kötött nemzetközi megállapodás feltételei szerint pénzügyileg hozzájárulnak a Kopernikusz programhoz és részt vesznek abban. |
3. cikk
A program komponensei
A program a következő komponensekből áll:
a) |
egy polgári irányítás alatt álló, önálló, polgári célú globális navigációs műholdrendszer (GNSS), amely műholdak konstellációját, valamint több központot és földi állomások globális hálózatát foglalja magában, és amely – a biztonsági elvárások és előírások ▌integrációja mellett – helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatásokat nyújt (a továbbiakban: Galileo); |
b) |
egy földi központokból és állomásokból, valamint geoszinkron műholdakon elhelyezett több jeladóból álló , polgári irányítás alatt álló polgári regionális navigációs műholdrendszer, amely pontosítja és korrigálja a Galileo és egyéb GNSS-ek által kiadott nyílt jeleket, többek között légiforgalmi szolgáltatások, a léginavigációs szolgáltatások és más közlekedési rendszerek céljára, valamint a mezőgazdaság céljára (a továbbiakban: európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás vagy EGNOS); |
c) |
egy geoinformációs adatokat és szolgáltatásokat nyújtó, működő, önálló, felhasználó-központú, polgári irányítás alatt álló , a meglévő nemzeti és európai kapacitásokra épülő polgári Föld-megfigyelési rendszer, amely műholdakból, földi infrastruktúrából, adat- és információfeldolgozási létesítményekből, valamint elosztási infrastruktúrából áll, teljes, ingyenes és nyílt adatpolitikán alapul és a biztonsági elvárásokat és előírásokat adott esetben integrálja (a továbbiakban: Kopernikusz); |
d) |
űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére szolgáló olyan rendszer, amely a Föld körüli pályán haladó űrobjektumok megfigyelésével és nyomon követésével kapcsolatban hivatott adatokat, információkat és szolgáltatásokat biztosítani, illetve fejleszteni és ellátni (a továbbiakban: SST-alkomponens );kiegészítve mindezt az űridőjárási jelenségek megfigyelési paramétereivel (a továbbiakban: SWE-alkomponens) és a Földet megközelítő Föld-közeli objektumok (a továbbiakban: NEO-alkomponens) kockázatának nyomon követésével (a továbbiakban: világűrmegfigyelés (SSA)) ; |
e) |
polgári irányítás alatt álló műholdas kommunikációs rendszer, amely műholdas kommunikáció, képességek és szolgáltatások biztosítását teszi lehetővé az Unió, valamint a biztonsági szempontból kritikus missziókat teljesítő és infrastruktúrákat kezelő tagállami nemzeti hatóságok számára (a továbbiakban: Govsatcom). |
▌A program olyan további intézkedéseket is magában foglal, amelyek hatékony és autonóm hozzáférést biztosítanak a világűrhöz a program számára, és támogatják az innovatív és versenyképes európai űrszektort, upstream és downstream területen is, erősítik az Unió világűrbeli ökoszisztémáját és megerősítik az Uniót mint globális szereplőt .
4. cikk
Célkitűzések
(1) A program általános célkitűzései a következők:
a) |
jó minőségű, aktuális és adott esetben biztonságos, űrrel kapcsolatos adatok, információk és szolgáltatások megszakítás nélküli nyújtása, lehetőleg globális szinten, vagy az ehhez való hozzájárulás, a meglévő és a jövőbeli igényeket kielégítve, valamint az Unió politikai prioritásainak és ehhez kapcsolódóan a bizonyítékokon alapuló és független döntéshozatalának támogatására való képesség, többek között az éghajlatváltozással , a közlekedéssel és a biztonsággal kapcsolatban ; |
b) |
a társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása , különösen az innovatív és versenyképes európai upstream és downstream ágazatok – többek között a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások – fejlődésének elősegítése révén, ezáltal lehetővé téve a növekedést és a munkahelyteremtést az Unióban, valamint a program komponensei által nyújtott adatok, információk és szolgáltatások lehető legszélesebb körű elterjedésének és felhasználásának előmozdítását az Unión belül és azon kívül egyaránt ; eközben biztosítva az Európai horizont rendelet keretében végzett uniós kutatási és technológiai fejlesztési tevékenységekkel való szinergiákat és az egymást kiegészítő jelleget; |
c) |
az Unió és tagállamai védelmének, biztonságának fokozása , valamint ▌autonómiájának megerősítése , különösen a technológiákat ▌illetően; |
d) |
az Unió űrágazatban betöltött globális szerepének támogatása, a nemzetközi együttműködés ösztönzése, az európai űrdiplomácia megerősítése a kölcsönösség és a tisztességes verseny elveire is kiterjedően, valamint a globális kihívásokkal való megküzdésben és a globális kezdeményezések támogatásában vállalt szerepének megerősítése , többek között ▌a fenntartható fejlődés , valamint annak tudatosítása területén , hogy a világűr az emberiség közös öröksége; |
e) |
a világűrben folytatott valamennyi, űrobjektumokkal és űrszemét képződésével kapcsolatos tevékenység, valamint a világűrbeli környezet biztonságának, védelmének és fenntarthatóságának fokozása megfelelő intézkedések végrehajtásával, beleértve az üzemi élettartamuk végén az űreszközök ártalmatlanítására és az űrszemét ártalmatlanítására szolgáló technológiák kifejlesztését és alkalmazását . |
(6a) A nemzetközi együttműködés kiemelkedő jelentőségű és kulcsfontosságú eleme az európai űrstratégiának és az Unió űrágazatban betöltött globális szerepe előmozdításának. A Bizottság a programot arra fogja használni, hogy űrdiplomácia révén hozzájáruljon a nemzetközi erőfeszítésekhez, illetve élvezze ezek előnyeit az európai technológia és ipar nemzetközi előmozdítására irányuló kezdeményezések (például kétoldalú párbeszédek, ipari műhelytalálkozók, a kkv-k nemzetközivé válásának támogatása) révén, valamint hogy megkönnyítse a nemzetközi piacokhoz való hozzáférést és előmozdítsa a tisztességes versenyt, egyúttal fellendítve a gazdaságdiplomáciai kezdeményezéseket. Az európai űrdiplomáciai kezdeményezéseknek teljes mértékben összhangban kell állniuk a meglévő uniós szakpolitikákkal, prioritásokkal és eszközökkel, és ki kell egészíteniük azokat, ugyanakkor az Unióra az uniós tagállamokkal együtt kulcsszerep hárul abban, hogy továbbra is a nemzetközi élvonalban maradjanak.
(2) A program egyedi célkitűzései a következők:
a) |
a Galileo és az EGNOS vonatkozásában: hosszú távon a lehető legkorszerűbb és ▌biztonságos helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatások nyújtása, a szolgáltatások folytonosságának és megbízhatóságának biztosítása mellett ; |
b) |
a Kopernikusz vonatkozásában: pontos és megbízható Föld-megfigyelési adatok és információk , valamint más adatforrásokat integráló szolgáltatások hosszú távon és fenntartható módon történő biztosítása az ▌uniós és tagállami szakpolitikák és a felhasználói igényeken alapuló fellépések kialakításának, végrehajtásának és nyomon követésének támogatása érdekében; |
c) |
a világűr-megfigyelés vonatkozásában: az űrobjektumok és az űrszemét megfigyelésére, nyomon követésére és azonosítására irányuló SST-képességek javítása az SST-képességek uniós szintű teljesítményének és autonómiájának további növelése érdekében, űridőjárási szolgáltatások nyújtása és a tagállamok Föld-közeli objektumokkal kapcsolatos kapacitásainak feltérképezése és hálózatba szervezése; |
d) |
a Govsatcom vonatkozásában: megbízható, biztonságos és költséghatékony műholdas kommunikációs szolgáltatások hosszú távú elérhetőségének biztosítása a Govsatcom-felhasználók számára ; |
e) |
▌a világűrhöz való autonóm, biztonságos és költséghatékony hozzáférés képességének támogatása, figyelembe véve az Unió alapvető biztonsági érdekeit ; |
f) |
egy erős uniós űrgazdaság kialakulásának elősegítése az űrökoszisztéma és a versenyképesség, az innováció, a vállalkozói kedv, a készségek , valamint a minden tagállamra és uniós régióra kiterjedő kapacitásépítés megerősítése révén, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra, valamint az induló vállalkozásokra, illetve az ágazatban már tevékeny vagy aktív szerepvállalásra készülő, az Unióban letelepedett vagy lakóhellyel rendelkező jogi és természetes személyekre . |
5. cikk
Hozzáférés a világűrhöz
(1) A program ▌támogatja a felbocsátási szolgáltatások beszerzését és aggregálását a program szükségleteinek ellátása érdekében , valamint – kérésükre – a tagállamok és nemzetközi szervezetek esetében az aggregálást.
(2) Egyéb uniós programokkal és finanszírozási rendszerekkel való szinergiában, valamint az Európai Űrügynökség által a világűrhöz való hozzáférés terén végzett tevékenységek sérelme nélkül a program támogathatja a következőket:
a) |
a program komponenseinek megvalósítása érdekében a műholdak felbocsátásához szükséges indítórendszerek kiigazításai – a technológiafejlesztésre is kiterjedően –, beleértve az űrhöz való hozzáféréssel kapcsolatos alternatív technológiákat és innovatív rendszereket is; |
b) |
a földi űrinfrastruktúra ▌kiigazításai, beleértve a program végrehajtásához szükséges új fejlesztéseket . |
6. cikk
Az uniós űrágazat innovációját és versenyképességét támogató fellépések
(1) A program Unió-szerte előmozdítja a kapacitásépítést és ezáltal támogatja a következőket :
a) |
az űrtechnológiák, -infrastruktúrák vagy -szolgáltatások lehető legjobb felhasználására irányuló innovációs tevékenységek , valamint intézkedések a kutatási és innovációs tevékenységekből származó innovatív megoldások alkalmazásának megkönnyítésére, továbbá a downstream ágazat fejlődésének támogatására, különösen a más uniós programokkal és pénzügyi eszközökkel – többek között az Invest EU programmal – való szinergiák révén; |
b) |
olyan tevékenységek, amelyek célja a lakossági kereslet és az állami szektor innovációjának ösztönzése, a polgárok és a vállalkozások számára a közszolgáltatásokban rejlő lehetőségek teljes körű kihasználása érdekében; |
c) |
vállalkozó kedv, beleértve a kezdetektől a növekedési szakaszig terjedő időszakot a 21. cikknek megfelelően, a III. cím I. fejezetének 18. cikkében említett, a finanszírozási eszközökhöz való egyéb hozzáféréssel kapcsolatos rendelkezésekre támaszkodva, valamint alkalmazva az „első szerződés” elvet ; |
d) |
egy vállalkozásbarát űrökoszisztéma létrehozása a vállalkozások közötti , olyan űrtechnológiai központok hálózata formájában történő együttműködés révén , amelyek regionális és nemzeti szinten összehozzák az űrtechnológiai, a digitális és az egyéb ágazatokat, továbbá a felhasználókat, amely központokból álló hálózatnak törekednie kell arra, hogy támogatást, létesítményeket és szolgáltatásokat nyújtson a polgároknak és a vállalkozásoknak a vállalkozó kedv és a vállalkozói készségek előmozdítása , továbbá a downstream ágazaton belüli szinergiák fokozása és a Digitális Európa program keretében létrehozott digitális innovációs központokkal való együttműködés előmozdítása érdekében ; |
e) |
oktatási és képzési tevékenységek biztosítása többek között szakemberek, vállalkozók, diplomások és hallgatók számára, különösen a nemzeti és regionális kezdeményezésekkel való szinergiák révén, a magas szintű készségek fejlesztése érdekében ; |
f) |
hozzáférés a feldolgozó és vizsgáló létesítményekhez a magán- és közszektorbeli szakemberek, egyetemi hallgatók és vállalkozók számára ; |
g) |
tanúsítási és szabványosítási tevékenységek; |
h) |
az európai ellátási láncok megerősítése Unió-szerte a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások széles körű részvétele révén, a program valamennyi komponensében, különösen a 14. cikkben foglalt rendelkezések, valamint globális szintű versenyképességüket alátámasztó intézkedések révén. |
(2) Az (1) bekezdésben említett tevékenységek végrehajtása során támogatni kell a kibontakozóban lévő űriparral rendelkező tagállamokban a kapacitásfejlesztést annak érdekében, hogy valamennyi tagállam egyenlő lehetőséget kapjon az űrprogramban való részvételre.
7. cikk
A programhoz társult harmadik országok és nemzetközi szervezetek
(1) A program komponensei az SST és a Govsatcom kivételével nyitva állnak az alábbi harmadik országok számára:
a) |
az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban; |
b) |
csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az uniós programokban való részvételüknek a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
c) |
az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban. |
(2) A program komponensei az SST kivételével nyitva állnak továbbá minden harmadik ország vagy nemzetközi szervezet számára a harmadik ország vagy a nemzetközi szervezet uniós programokban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:
a) |
méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország vagy nemzetközi szervezet hozzájárulásai és a nekik biztosított juttatások tekintetében, |
b) |
meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások [az új költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételnek minősülnek, |
c) |
nem ruház a harmadik országra vagy a nemzetközi szervezetre döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan, vagy adott esetben nem biztosít számukra hozzáférést érzékeny vagy minősített adatokhoz; |
d) |
garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
da) |
adott esetben valamennyi érintett területen fenntartja az Unió stratégiai és szuverén érdekeit, ideértve az európai technológiai vagy ipari stratégiai önállóságot; |
(3) A program komponensei csak az (1) és (2) bekezdésben említett harmadik országok és nemzetközi szervezetek számára állnak nyitva, amennyiben az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekei nem sérülnek.
8. cikk
Harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek SST-hez, Govsatcomhoz és kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásokhoz (PRS) való hozzáférése
(1) Harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek csak akkor válhatnak a 67. cikkben említett Govsatcom-résztvevővé, vagy csak akkor kaphatnak hozzáférést az SST által nyújtott szolgáltatásokhoz, ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkében meghatározott eljárás szerint megállapodást kötnek, amely meghatározza az ilyen adatokhoz, információkhoz, kapacitásokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételeit és részletes szabályait, valamint a minősített adatok cseréjének és védelmének keretét.
(2) A harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek a Galileo által biztosított kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásokhoz való hozzáférésére az 1104/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (20) 3. cikkének (5) bekezdése vonatkozik.
9. cikk
Tulajdonjog és az eszközök használata
(1) A program komponenseinek keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak tulajdonjoga az Uniót illeti. Ennek érdekében a Bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a potenciálisan az említett eszközök vagy javak létrehozását vagy kifejlesztését eredményező tevékenységekkel kapcsolatos idevágó szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények tartalmazzanak olyan rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a szóban forgó eszközök és javak tulajdonjogi rendszerét.
(2) Az (1) bekezdés nem vonatkozik a program komponensei keretében létrehozott vagy kifejlesztett olyan tárgyi eszközökre és immateriális javakra, amelyek esetében a potenciálisan ezen eszközök és javak létrehozását vagy kifejlesztését eredményező tevékenységek:
a) |
elvégzésére teljes mértékben az Unió által finanszírozott vissza nem térítendő támogatásoknak vagy pénzdíjaknak köszönhetően került sor; |
b) |
finanszírozását nem teljes mértékben az Unió végezte, vagy |
c) |
EU-minősített adatokat magukban foglaló PRS-vevőkészülékek vagy ilyen vevőkészülékek alkatrészeinek kifejlesztéséhez, gyártásához vagy használatához kapcsolódnak. |
(3) A Bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a második bekezdésben említett tevékenységekkel kapcsolatos szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények tartalmazzanak olyan rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a szóban forgó eszközök és javak megfelelő tulajdonjogi és használati rendszerét, valamint hogy a c) pontot illetően az Unió szabadon használhassa a PRS-vevőkészülékeket és engedélyezhesse azok használatát az 1104/2011/EU határozatnak megfelelően.
(4) A Bizottság a következők tekintetében törekszik szerződések vagy egyéb egyezmények megkötésére harmadik felekkel:
a) |
a program komponenseinek keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak tekintetében előzetesen fennálló tulajdonjogok; |
b) |
az egyéb tárgyi eszközök és immateriális javak tekintetében fennálló, a program végrehajtásához szükséges tulajdon- vagy használati jogok megszerzése.] |
(5) A Bizottság megfelelő keretrendszer révén gondoskodik az Unió tulajdonában lévő, az (1) és (2) bekezdésben említett tárgyi eszközök és immateriális javak optimális alkalmazásáról.
(6) Amennyiben az említett eszközök és javak szellemitulajdon-jogok formáját öltik, a Bizottság a lehető leghatékonyabban kezeli ezeket a jogokat, figyelemmel egyrészt arra, hogy e jogok védelemre szorulnak, és a lehető legjobban hasznosítani kell őket, másrészt minden érdekelt fél jogos érdekeire, harmadrészt pedig arra, hogy a piacoknak és az új technológiáknak harmonikusan kell fejlődniük, és biztosítani kell a program komponensei által nyújtott szolgáltatások folyamatosságát. E célból a Bizottság különösen arról gondoskodik, hogy a vonatkozó szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények lehetővé tegyék a szóban forgó jogok harmadik felekre történő átruházását, illetve e jogokra vonatkozóan harmadik felek számára a hasznosítás engedélyezését, a szellemi tulajdonhoz fűződő jog létrehozóját is beleértve, és hogy az Ügynökség szabadon élhessen e jogokkal, amennyiben az szükségesnek mutatkozik az e rendelet szerinti feladatai elvégzéséhez. A 29. cikk (3a) bekezdésében említett pénzügyi partnerségi keretmegállapodásnak vagy a 32. cikk (1) bekezdésében említett hozzájárulási megállapodásoknak tartalmazniuk kell azokat a vonatkozó rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik ezen jogoknak az Európai Űrügynökség és más megbízott szervezetek általi gyakorlását, ha ez szükséges az e rendelet szerinti feladataik teljesítéséhez, továbbá meghatározzák e felhasználás feltételeit.
10. cikk
Szavatosság
A jogilag kötelező rendelkezések által előírt kötelezettségek sérelme nélkül a program komponensei által nyújtott szolgáltatások, adatok és információk minőségére, pontosságára, elérhetőségére, megbízhatóságára, sebességére és bármilyen célra való alkalmasságára nem nyújtható sem kifejezett, sem hallgatólagos szavatosság . ▌ A Bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a szóban forgó szolgáltatások, adatok és információk felhasználói megfelelő tájékoztatásban részesüljenek ▌.
II. CÍM
KÖLTSÉGVETÉSI HOZZÁJÁRULÁS ÉS KÖLTSÉGVETÉSI MECHANIZMUSOK
11. cikk
Költségvetés
(1) A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg a kacsolódó kockázatokra szánt összeget is beleértve [folyó áron] [ 16,9 ] milliárd EUR.
Az első albekezdésben említett összeg az alábbi kiadási kategóriák között oszlik meg :
a) |
Galileo és EGNOS: [9,7] milliárd EUR |
b) |
Kopernikusz: [6] milliárd EUR |
c) |
Világűr-megfigyelés/Govsatcom: [ 1,2 ] milliárd EUR. |
(2) A 3. cikk által előirányzott további intézkedések, nevezetesen az 5. és 6. cikkben említett tevékenységek a program komponenseinek finanszírozásából részesülnek.
(3) A programra elkülönített uniós költségvetési előirányzatok fedezik a 4. cikkben említett célkitűzések megvalósításához szükséges valamennyi tevékenységet. Az ilyen kiadások a következőkre terjedhetnek ki:
a) |
tanulmányok és szakértői találkozók, különös tekintettel a költség- és időbeli korlátoknak való megfelelésre; |
b) |
tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, ideértve az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációt is, amennyiben ezek e rendelet céljaival közvetlenül összefüggenek, különösen, ha más uniós szakpolitikákkal való szinergiák lehetősége áll fenn; |
c) |
az információk feldolgozását és cseréjét szolgáló információtechnológiai hálózatok, valamint a Bizottság által többek között a biztonság területén végrehajtott adminisztratív irányítási intézkedések; |
d) |
a program végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtás, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési intézkedések, ideértve a vállalati információtechnológiai rendszereket is. |
(4) A különböző uniós programokból kumulatív finanszírozásban részesülő fellépéseket elég egyszer ellenőrizni, de az ellenőrzésnek az összes érintett programra és azok alkalmazandó szabályaira ki kell terjednie.
(5) A programmal kapcsolatos költségvetési kötelezettségvállalások, amelyek egy pénzügyi évnél hosszabb időszakra terjednek ki, felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.
(6) A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre Ezeket a forrásokat lehetőség szerint az érintett tagállam javára kell felhasználni.
12. cikk
Címzett bevételek
(1) A program komponenseiből származó bevételeket be kell fizetni az Unió költségvetésébe, és azon komponens finanszírozására kell használni, amely révén a bevétel keletkezett.
(2) A tagállamok további pénzügyi hozzájárulást is elkülöníthetnek a program valamelyik komponense számára, azzal a feltétellel, hogy az ilyen többletelemek az érintett program tekintetében nem teremtenek pénzügyi vagy műszaki terhet, és nem vezetnek késedelemhez az adott komponens esetében. A Bizottság a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban határoz arról, hogy e feltételek teljesültek-e.
(3) Az ebben a cikkben említett kiegészítő finanszírozás a költségvetési rendelet [21. cikkének (2) bekezdése] szerinti külső címzett bevételnek minősül.
13. cikk
Az uniós finanszírozás végrehajtása és formái
(1) A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani vagy közvetett irányítással a költségvetési rendelet [62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában] említett szervekkel.
(2) A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatás, pénzdíj és közbeszerzés formájában – nyújthat finanszírozást. Vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is nyújtható finanszírozás.
(3) Amennyiben a Kopernikusz költségvetését közvetett irányítás keretében hajtják végre, a költségvetés végrehajtásával megbízott szervezetek közbeszerzési szabályait a költségvetési rendelet 62. és 154. cikke szerint megengedhető mértékben lehet alkalmazni. E szabályok szükséges konkrét kiigazításairól a vonatkozó hozzájárulási megállapodásokban kell rendelkezni.
III. CÍM
PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
I. FEJEZET
Közbeszerzés
14. cikk
A közbeszerzés alapelvei
(1) Az ajánlatkérő szerv a következő alapelveknek megfelelően jár el a program céljára végzett közbeszerzési eljárások során:
a) |
valamennyi tagállamban az egész Unióban és a teljes ellátási láncban elősegíti , hogy valamennyi gazdasági szereplő, különösen az induló vállalkozások, az új belépők, a kis- és középvállalkozások ▌a lehető legnagyobb mértékben és legnyíltabb módon részt vegyenek az eljárásban, ideértve azt az előírást is, hogy az ajánlattevők alkalmazzanak alvállalkozókat; |
b) |
biztosítja a tényleges versenyt, valamint lehetőség szerint kerüli az egyetlen beszállítótól való túlzott függést, különösen a kritikus berendezéseket és szolgáltatásokat illetően, figyelembe véve a technológiai függetlenség és a szolgáltatások folyamatosságának célkitűzését; |
c) |
a költségvetési rendelet 167. cikkétől eltérve adott esetben több beszerzési forrást használ a program komponenseinek, azok költségeinek és ütemtervének megfelelőbb általános ellenőrzése érdekében; |
cc) |
a teljes iparági beszállítói láncban követni kell a nyílt hozzáférés és a tisztességes verseny elvét, a pályázati kiírásnak átlátható és időszerű információkat kell tartalmaznia, világos tájékoztatást kell nyújtani a közbeszerzési eljárás során alkalmazandó szabályokról és eljárásokról, a kiválasztás és odaítélés kritériumairól, továbbá meg kell adni minden olyan információt, amelynek révén minden lehetséges ajánlattevő, a kkv-kat és az induló vállalkozásokat is beleértve egyenlő esélyekkel indulhat; |
d) |
megerősíti az Unió autonómiáját, különösen technológiai vonatkozásban; |
e) |
megfelel a program komponenseinek biztonságával kapcsolatos követelményeknek, és hozzájárul az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek védelméhez; |
ee) |
előmozdítja a szolgáltatás folytonosságát és megbízhatóságát; |
f) |
teljesítik a megfelelő társadalmi és környezetvédelmi kritériumokat. |
(2) A Bizottságon belül a közbeszerzési tanács megvizsgálja a közbeszerzési eljárást a program valamennyi komponensére vonatkozóan, és nyomon követi az uniós költségvetés megbízott szervezetekre ruházott, szerződés szerinti végrehajtását. Megfelelő esetben a meg kell hívni a megbízott szervezet képviselőjét.
15. cikk
Feltételhez kötött sávos szerződések
(1) Az operatív és a konkrét infrastruktúrához kötődő tevékenységek tekintetében az ajánlatkérő szerv feltételhez kötött sávos szerződés formájában is köthet szerződést.
(2) A feltételhez kötött sávos szerződésnek tartalmaznia kell az adott sávra szerződött munkák, áruk vagy szolgáltatások teljesítésére vonatkozó határozott kötelezettségvállalással kísért rögzített sávot, továbbá egy vagy több, költségvetési és teljesítési szempontból feltételhez kötött sávot. Az ajánlattételi dokumentáció megjelöli a feltételhez kötött sávos szerződések egyedi elemeit. Az ajánlattételi dokumentáció minden egyes sávra meghatározza a szerződés tárgyát, árát vagy az ár kialakításának módozatait, valamint a munkák, áruk és szolgáltatások teljesítésének részleteit.
(3) A rögzített sáv szolgáltatásainak összefüggő egészet kell alkotniuk; ugyanez érvényes minden egyes feltételhez kötött sávra is, ahol figyelembe kell venni minden megelőző sáv szolgáltatásait is.
(4) Minden egyes feltételhez kötött sáv lehívása az ajánlatkérő szerv döntésétől függ, amelyről a vállalkozót a szerződésben kikötött feltételekkel összhangban értesíti.
16. cikk
Költségtérítésen alapuló szerződések
(1) Az ajánlatkérő szerv a (3) bekezdésben foglalt feltételekkel teljesen vagy részben költségtérítésen alapuló közbeszerzési szerződést is választhat.
A fizetendő ár a szerződés teljesítésének eredményeképpen a vállalkozónál ténylegesen felmerül összes közvetlen költség – ilyenek például a szerződés teljesítéséhez szükséges, munkaerővel kapcsolatos, anyagjellegű és fogyóeszköz-kiadások, valamint a berendezések és infrastruktúrák használatával összefüggő kiadások –, a közvetett költségek, egy fix nyereség és egy, az eredménycélok és az ütemterv célkitűzéseinek betartásától függő megfelelő felár megtérítéséből áll.
(2) A költségtérítésen alapuló szerződéskben ki kell kötni az ár legfelső összeghatárát.
(3) Azokban az esetekben, amikor a rögzített ár pontos meghatározása a szerződés teljesítésében rejlő bizonytalanságok miatt nehéz vagy nem praktikus, az ajánlatkérő szerv teljesen vagy részben költségtérítésen alapuló szerződést is választhat az alábbi okokból:
a) |
a szerződés igen összetett vagy egy újszerű technológiát igénybe vevő elemekre vonatkozik, következésképpen számottevő műszaki kockázatot rejt magában; vagy |
b) |
a szerződés tárgyát képező tevékenységeket üzemeltetési okokból haladéktalanul meg kell kezdeni, miközben a rögzített és végleges ár meghatározása összességében még nem lehetséges, vagy azért, mert jelentős kockázatok állnak fenn, vagy pedig azért, mert a szerződés teljesítése részben más szerződések teljesítésétől függ. |
(4) A teljesen vagy részben költségtérítésen alapuló szerződés legfelső összeghatára a kifizethető legmagasabb összeg. A szerződéses árat a költségvetési rendelet [172. cikkének] megfelelően módosítani lehet.
17. cikk
Alvállalkozó megbízása
(1) Az új belépők, a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások ösztönzése és határokon átnyúló részvételük bátorítása , a lehető legszélesebb földrajzi lefedettség biztosítása és ezzel egyidejűleg az Unió ▌autonómiájának védelme érdekében az ajánlatkérő szervnek kérnie kell , hogy az ajánlattevő a szerződés egy részét versenyeztetés keretében adja ki megfelelő szintű alvállalkozásba olyan vállalatoknak, amelyek nem tartoznak az ajánlattevő vállalatcsoportjához.
▌
(3) Az (1) bekezdésnek megfelelő kéréstől való bármely eltérést az ajánlattevőnek meg kell indokolnia.
(4) A 10 millió eurót meghaladó szerződések esetében az ajánlatkérő szerv törekszik annak biztosítására, hogy a szerződés értékének legalább 30 %-át különböző szinteken versenyeztetéssel alvállalkozásba adják a fővállalkozó csoportján kívüli vállalatoknak, különösen a kkv-k határon átnyúló részvételének lehetővé tétele érdekében. A Bizottság tájékoztatja a 107. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot e célkitűzés teljesítéséről az e rendelet hatálybalépését követően aláírt szerződések tekintetében.
II. FEJEZET
Vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és vegyesfinanszírozási műveletek
18. cikk
Vissza nem térítendő támogatások és pénzdíjak
(1) A társfinanszírozási elv sérelme nélkül az Unió az elszámolható költségek akár 100 %-át is fedezheti.
(2) A költségvetési rendelet [181. cikkének (6) bekezdésétől] eltérve átalánydíjak alkalmazása esetén az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő engedélyezheti vagy előírhatja a kedvezményezett közvetett költségeinek finanszírozását az intézkedés összes támogatható közvetlen költségének legfeljebb 25 %-áig .
(3) Ha a 100. cikkben említett munkaprogram úgy rendelkezik, a közvetett költségek elszámolása – a (2) bekezdéstől eltérően – egy összegben vagy egységköltség-alapon is történhet.
(4) A költségvetési rendelet [204. cikkétől] eltérve a harmadik feleknek fizethető pénzügyi támogatás legfeljebb 200 000 EUR lehet.
19. cikk
Közös pályázati felhívások vissza nem térítendő támogatások elnyerésére
A Bizottság vagy a program keretében megbízott szervezet közös pályázati felhívást tehet közzé a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett szervezetekkel, testületekkel vagy személyekkel.
▌
Közös pályázati felhívás esetén a költségvetési rendelet VIII. címében említett szabályokat kell alkalmazni. Az értékelési eljárásokban részt kell vennie egy, a felek által kinevezett szakértőkből álló, kiegyensúlyozott összetételű csoportnak is. Az értékelési bizottságoknak meg kell felelniük a költségvetési rendelet 150. cikkének.
A támogatási megállapodásban meg kell határozni a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra alkalmazandó szabályokat.
20. cikk
A kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésre és az innovatív megoldások közbeszerzésére irányuló vissza nem térítendő támogatások
(1) A fellépések kiterjedhetnek a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésre és az innovatív megoldások közbeszerzésére is, illetve lehet ez is elsődleges céljuk; a közbeszerzést a 2014/24/EU, a 2014/25/EU és a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek végzik.
(2) A közbeszerzési eljárások:
a) |
megfelelnek az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének, valamint a versenyszabályoknak; |
b) |
a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzést illetően különleges feltételeket is előírhatnak, így például a közbeszerzés tárgyát képező tevékenységek teljesítésének helyét a tagállamok és a társult országok területére korlátozhatják; |
c) |
engedélyezhetik több szerződés odaítélését ugyanazon eljárás keretében („beszerzés több forrásból”); valamint |
d) |
biztosítják, hogy a szerződést a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattévő(k)nek ítéljék oda, gondoskodva arról, hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség. |
(3) A kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés keretében eredményeket létrehozó vállalkozó részére legalább a létrehozott szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat biztosítani kell. Az ajánlatkérő szervek az eredmények saját célú felhasználása vonatkozásában legalább jogdíjmentes hozzáférési joggal rendelkeznek, továbbá jogosultak harmadik feleknek – méltányos és észszerű feltételekkel, a használati engedély továbbadásának kizárásával, az eredményeknek az ajánlatkérő szerv céljaira történő hasznosítása céljából – nem kizárólagos használati engedélyt adni vagy a részt vevő vállalkozókat ilyen engedély adására kötelezni. Amennyiben a vállalkozó a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzést követően a szerződésben megadott határidőn belül nem végzi el az eredmények kereskedelmi hasznosítását, az ajánlatkérő szervek előírhatják, hogy ruházza át az eredmények tulajdonjogát rájuk.
21. cikk
Vegyesfinanszírozási műveletek
Azokat a vegyesfinanszírozási műveleteket, amelyekről e program keretében határoztak, az [InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.
IV. FEJEZET
Egyéb pénzügyi rendelkezések
22. cikk
Kumulatív, kiegészítő és kombinált finanszírozás
(1) Egy másik uniós program keretében hozzájárulásban részesített fellépés hozzájárulást kaphat a programból is, amennyiben a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. A fellépéshez való hozzájárulásokra a hozzájárulást biztosító mindenkori uniós program szabályai vonatkoznak. A kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg a fellépés elszámolható költségeinek teljes összegét; a különböző uniós programokból származó támogatást a támogatási feltételeket megállapító dokumentumok szerint, arányosan lehet kiszámítani.
(2) A kiválósági pecséttel kitüntetett fellépéseknek a következő kumulatív feltételek mindegyikét teljesíteniük kell:
a) |
értékelésükre a program keretében kiírt pályázati felhívás során került sor; |
b) |
megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; |
c) |
költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az említett pályázati felhívás keretében; |
az (EU) XX [közös rendelkezésekről szóló] rendelet [67.] cikke (5) bekezdésének vagy az (EU) XX [a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról] szóló rendelet [8.] cikkének megfelelően támogatásban részesíthetők az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, a Kohéziós Alapból, az Európai Szociális Alap+-ból vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, feltéve, hogy ezek a fellépések összhangban állnak az érintett program célkitűzéseivel. Azon alap szabályait kell alkalmazni, amelyik a támogatást biztosítja.
▌
24. cikk
Közös közbeszerzés
(1) A költségvetési rendelet [165. cikkének] rendelkezésein túlmenően a Bizottság és/vagy az Ügynökség az Európai Űrügynökséggel vagy a program komponenseinek végrehajtásában részt vevő más nemzetközi szervezetekkel közös közbeszerzési eljárásokat is végezhet.
(2) A költségvetési rendelet [165. cikkének] közbeszerzésre vonatkozó rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók, feltéve, hogy az uniós intézményekre vonatkozó eljárási rendelkezések minden esetben alkalmazásra kerülnek.
25. cikk
Az alapvető biztonsági érdekek védelme
Amennyiben az az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek védelmében szükséges, különösen az uniós rendszerek sértetlenségének és rezilienciájának, valamint ipari bázisuk autonómiájának megőrzése szempontjából, a Bizottság megállapítja a kimondottan az e cím hatálya alá tartozó közbeszerzésre, vissza nem térítendő támogatásokra vagy pénzdíjakra vonatkozó kötelező támogathatósági feltételeket. Különös figyelmet kell fordítani e célból arra, hogy a támogatható vállalkozások székhelye valamelyik tagállamban legyen, hogy azok kötelezettséget vállaljanak arra, hogy minden kapcsolódó tevékenységet az Unión belül végeznek ▌. Ezeket a feltételeket a közbeszerzésre, a vissza nem térítendő támogatásra vagy adott esetben a pénzdíjra vonatkozó dokumentumokban rögzíteni kell. Közbeszerzés esetében a feltételek a létrejövő szerződés teljes életciklusán keresztül alkalmazandók.
26. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
Ha egy harmadik ország nemzetközi megállapodás alapján elfogadott határozat vagy más jogi eszköz szerint részt vesz a programban, az érintett harmadik országnak biztosítania kell, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az ▌OLAF és az Európai Számvevőszék megkapják a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik a vizsgálatok – köztük például helyszíni ellenőrzések és szemlék – lefolytatásához való jog is, amelyről az Európai Csalás Elleni Hivatal által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezik.
IV. CÍM
A PROGRAM IRÁNYÍTÁSA
27. cikk
Az irányítás alapelvei
A program irányítása a következő elvek alapján történik:
a) |
a program egyes komponenseinek és intézkedéseinek végrehajtásában részt vevő szervezetek, különösen a tagállamok, a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség , valamint az Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete közötti világos feladat- és felelősségmegosztás a hatásköreik szabta keretekre építve és elkerülve a feladatok és felelősségek közötti átfedéseket ; |
aa) |
a program egyes komponenseinek és intézkedéseinek egyedi igényeihez illő, megfelelő irányítási struktúra; |
b) |
a program alapos ellenőrzése, amely arra is kiterjed, hogy a részt vevő szervezetek mindegyike szigorúan betartja-e a költségeket, az ütemtervet és a teljesítményt az e rendelet szerinti szerepének és feladatinak megfelelően ; |
c) |
átlátható és költséghatékony irányítás ; |
cc) |
a szolgáltatás folytonossága és a szükséges infrastruktúra folytonossága, beleértve a releváns fenyegetésekkel szembeni védelmet is; |
d) |
szisztematikus és strukturált figyelembevétele annak, hogy a program komponensei által nyújtott adatok, információk és szolgáltatások felhasználói mit igényelnek, és a kapcsolódó tudományos és technológiai fejleményeknek ; |
e) |
folyamatos erőfeszítések a kockázatok ellenőrzésére és csökkentésére. |
28. cikk
A tagállamok szerepe
(1) A tagállamok részt vehetnek a programban . A programban részt vevő tagállamok ahhoz – különösen a biztonság és a védelem területével kapcsolatos – műszaki tudás, szakismeretek vagy egyéb támogatás biztosításával és/vagy adott esetben és lehetőség szerint a birtokukban lévő vagy a területükön található adatoknak, információknak, szolgáltatásoknak, illetve infrastruktúrának az Unió rendelkezésére bocsátásával járulnak hozzá , ideértve a lokális adatok akadálymentes hozzáférhetővé tételét és használatát, valamint a Bizottsággal a programhoz szükséges lokális adatok elérhetőségének javítása érdekében folytatott együttműködést , figyelembe véve a vonatkozó engedélyeket és kötelezettségeket .
(2) A Bizottság hozzájárulási megállapodások útján meghatározott feladatokkal bízhat meg tagállami szervezeteket, amennyiben az említett szervezetet az érintett tagállam kijelölte. A Bizottság a 107. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárásnak megfelelően, végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el a hozzájárulási megállapodásokra vonatkozó hozzájárulási határozatokat.
(2a) Bizonyos megfelelően indokolt körülmények esetén a 30. cikkben említett feladatok tekintetében az Ügynökség hozzájárulási megállapodások útján meghatározott feladatokkal bízhat meg tagállami szervezeteket, amennyiben az említett szervezetet az érintett tagállam kijelölte .
(2aa) A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést a program zökkenőmentes működésének biztosítása ▌érdekében, beleértve a programhoz szükséges frekvenciák megfelelő szintű védelméhez való hozzájárulást.
(2b) A tagállamok és a Bizottság együttműködhetnek annak érdekében, hogy széles körben elterjesszék a program által biztosított adatokat, információkat és szolgáltatásokat.
(2c) A tagállamok 107. cikkben említett felhasználói fórumhoz lehetőség szerint a végfelhasználók nemzeti szintű közösségeivel folytatott szisztematikus és összehangolt konzultáció alapján járulnak hozzá, különösen a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz tekintetében.
(3) A tagállamoknak és a Bizottságnak együtt kell működniük annak érdekében, hogy kialakítsák az űrrendszerek elterjesztéséhez szükséges lokális komponenst és földi kalibrációs szolgáltatásokat , és hogy a meglévő kapacitásokra építve elősegítsék a lokális és a referencia adatkészletekben rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázását.
(4) A biztonság területén a tagállamok elvégzik a 34. cikk (4) bekezdésében említett feladatokat.
29. cikk
A Bizottság szerepe
(1) A program végrehajtásáért a Bizottságot terheli általános felelősség, beleértve – a tagállamokat a nemzetbiztonság területén megillető előjogok sérelme nélkül – a biztonság területét is . E rendeletnek megfelelően a felhasználói követelményekkel összhangban meghatározza a program prioritásait és hosszú távú fejlődési irányát, valamint felügyeli annak végrehajtását a többi uniós szakpolitika sérelme nélkül .
(2) A program bármely komponensének vagy alkomponensének irányítását, amely nem lett más jogalanyra bízva, a Bizottság végzi , különösen a Govsatcom, NEO, az űridőjárás és az 54. cikk d) pontjában említett tevékenységek tekintetében .
(3) A Bizottság gondoskodik a programban részt vevő különféle szervezetek közötti egyértelmű feladat- és felelősségmegosztásról , és koordinálja e szervezetek tevékenységeit. A Bizottság gondoskodik arról is, hogy a program végrehajtásában részt vevő megbízott szervezetek védjék az Unió érdekeit, garantálják az uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodást, valamint feleljenek meg a költségvetési rendeletnek és e rendeletnek.
(3a) A Bizottság a költségvetési rendelet [130. cikke] rendelkezésének és a 31a. cikkben említetteknek megfelelően pénzügyi partnerségi keretmegállapodást köt az Ügynökséggel és a 2004. évi keretmegállapodás figyelembevételével az Európai Űrügynökséggel.
(4) Amennyiben az a program zökkenőmentes működéséhez és a program komponensei általi zavartalan szolgáltatásnyújtáshoz szükséges, a Bizottság a felhasználókkal és az összes többi releváns érdekelt féllel való konzultációt követően – a downstream ágazatot is beleértve – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza a szóban forgó komponensek és az általuk nyújtott szolgáltatások végrehajtására és továbbfejlesztésére vonatkozó magas szintű követelményeket . A magas szintű követelmények meghatározása során a Bizottság óvakodik attól, hogy csökkentse az általános biztonság szintjét, és eleget tesz a visszamenőleges kompatibilitás követelményének.
E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 21. cikknek megfelelően kerül sor.
(5) A Bizottság az Ügynökség és az egyéb megbízott szervezetek feladatainak sérelme nélkül mind a köz-, mind a magánszektorban ▌biztosítja a program komponensei által nyújtott adatok és szolgáltatások elterjedésének és használatának népszerűsítését és maximalizálását , többek között azáltal, hogy támogatja a szóban forgó szolgáltatások és a felhasználóbarát interfészek megfelelő fejlesztését, és erősíti a hosszú távú környezet stabilitását. Megfelelő szinergiákat alakít ki a program egyes komponenseinek alkalmazásai között. Biztosítja a program és az egyéb uniós fellépések és programok közötti egymást kiegészítő jelleget, összhangot, szinergiákat és kapcsolódási pontokat.
(6) Szükség esetén a Bizottság gondoskodik a program keretében végzett tevékenységeknek az uniós, nemzeti vagy nemzetközi szinten az űrágazatban folytatott tevékenységekkel való összhangjáról . Ösztönzi a tagállamok közötti együttműködést, és ha ez a program szempontjából helyénvaló, elősegíti technológiai képességeik és az űrágazatban zajló fejlesztések konvergenciáját. E célból a Bizottság – adott esetben és hatásköreik keretein belül – együttműködik az Ügynökséggel és az Európai Űrügynökséggel.
(7) A Bizottság tájékoztatja a 107. cikkben említett bizottságot a közbeszerzési eljárások értékelésének időközi és végleges eredményéről és a köz- és a magánszektorba tartozó jogalanyokkal kötött szerződésekről, ideértve az alvállalkozói szerződéseket is.
30. cikk
Az Ügynökség szerepe
(1) Az Ügynökség saját feladatai a következők:
a) |
Biztonsági Akkreditációs Tanácsa révén gondoskodik a program minden komponensének biztonsági tanúsításáról az V. cím II. fejezetének megfelelően; |
b) |
ellátja a 34. cikk (2) és (3) bekezdésben említett egyéb feladatokat; |
c) |
a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatos kommunikációs , piacfejlesztési és promóciós tevékenységeket ▌folytat , különösen a piaci elterjesztéssel és a felhasználói igények koordinálásával kapcsolatos tevékenységeket ; |
ca) |
a Kopernikusz által kínált adatokkal, információkkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kommunikációs, piacfejlesztési és promóciós tevékenységeket folytat, az egyéb megbízott szervezetek és a Bizottság által végzett tevékenységek sérelme nélkül; |
d) |
szakértelmével segíti a Bizottságot , többek között a világűrrel kapcsolatos downstream kutatási prioritások előkészítése tekintetében . |
(2) A Bizottság a következő feladatokat bízza az Ügynökségre:
a) |
az EGNOS és a Galileo hasznosításának irányítása, ▌ a 43. cikkben említett tevékenységekre kiterjedően ; |
b) |
a Govsatcom felhasználókkal kapcsolatos szempontjainak átfogó koordinációja, a tagállamokkal, egyéb szervezetekkel, megfelelő uniós ügynökségekkel, illetve a válságkezelési missziók és műveletek terén az EKSZ-szel folytatott szoros együttműködést követően; |
c) |
a program komponensein – beleértve a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz által nyújtott adatokon és szolgáltatásokon alapuló alapelemeket és integrált alkalmazásokat – alapuló downstream alkalmazásokkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos végrehajtási tevékenységek , ideértve azt az esetet is, amikor e tevékenységekre a finanszírozást a(z) xx rendelet alapján létrehozott Európai horizont program keretében bocsátották rendelkezésre, vagy ha ez a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett célkitűzések eléréséhez szükséges ; |
d) |
a Galileo és az EGNOS kivételével a program komponensei által kínált adatok, információk és szolgáltatások felhasználók körében való elterjesztéséhez kapcsolódó tevékenységek végzése, a Kopernikusz program tevékenységeinek és a más szervezetekre bízott szolgáltatásoknak a sérelme nélkül; |
e) |
a 6. cikkben említett konkrét intézkedések . |
(3) A Bizottság a 102. cikk (6) bekezdésében említett értékelések alapján más feladatokkal is megbízhatja az Ügynökséget, feltéve, hogy ezek nem kettőzik meg a program keretében más megbízott szervezetek által végzett tevékenységet, továbbá feltéve, hogy céljuk a program keretében végzett tevékenységek végrehajtásának hatékonyabbá tétele .
(3a) Az Ügynökségre bízott feladatok esetén minden esetben gondoskodni kell az ezek végrehajtásához szükséges megfelelő pénzügyi, emberi és igazgatási erőforrások biztosításáról.
▌
(5) A költségvetési rendelet 62. cikkének (1) bekezdésétől eltérve és a Bizottságnak az Unió érdekeinek védelmére vonatkozó értékelésére is figyelemmel, az Ügynökség hozzájárulási megállapodások útján meghatározott tevékenységeket más szervezetekre bízhat a hatáskörükbe tartozó területeken, a Bizottságra alkalmazandó közvetett irányítási feltételek szerint.
31. cikk
Az Európai Űrügynökség szerepe
(1) Az Unió érdekének megvédése feltételével az Európai Űrügynökség megbízást kap az alábbi feladatok elvégzésére:
a) |
a Kopernikusszal kapcsolatban: az űrkomponens koordinálása és a Kopernikusz űrkomponens végrehajtása és továbbfejlesztése, a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának tervezése, kialakítása ▌és megépítése, ideértve az adott infrastruktúra üzemeltetését , valamint a kapcsolódó közbeszerzéseket – kivéve, ha ezt más jogalanyok végzik –, továbbá adott esetben a harmadik személyek adataihoz való hozzáférést is; |
b) |
a Galileóval és az EGNOS-szal kapcsolatban: rendszerfejlesztés, a földi szegmens és a műholdak részeinek tervezése és kialakítása, a tesztelésre és a validálásra is kiterjedően ; |
c) |
a program valamennyi komponensével kapcsolatban: upstream kutatási-fejlesztési tevékenységek az Európai Űrügynökség szakterületén. |
(1a) A Bizottság értékelése alapján az Európai Űrügynökséget meg lehet bízni a program igényei szerinti egyéb feladatokkal, feltéve, hogy azok nem kettőzik meg a valamely másik megbízott szervezet által a program keretében végzett tevékenységeket, és azzal a feltétellel, hogy céljuk a program tevékenységei végrehajtásának hatékonyabbá tétele.
▌
(4) A 31a. cikkben említett pénzügyi partnerségi keretmegállapodás sérelme nélkül a Bizottság vagy az Ügynökség kérheti az Európai Űrügynökséget, hogy kölcsönösen megállapodott feltételek szerint lássa el őket az e rendelet által rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez szükséges műszaki szakértelemmel és információkkal.
31a. cikk
A pénzügyi partnerségi keretmegállapodás
(1) A 29. cikk (3a) bekezdésében említett pénzügyi partnerségi keretmegállapodás:
a) |
egyértelműen meghatározza a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség programmal kapcsolatos szerepét, felelősségeit és kötelezettségeit a program minden egyes komponense tekintetében, valamint a szükséges koordinációs és ellenőrzési mechanizmusokat; |
b) |
előírja az Európai Űrügynökség számára, hogy alkalmazza az Unió és intézményei és ügynökségei, valamint az ESA közötti biztonsági megállapodásokban meghatározott uniós biztonsági szabályokat, különös tekintettel a minősített adatok kezelésére; |
c) |
rögzíti az Európai Űrügynökségre bízott pénzeszközök kezelésének feltételeit, különösen a közbeszerzések tekintetében, ideértve az Unió részéről és nevében történő beszerzéskor az uniós beszerzési szabályok alkalmazását, vagy a megbízott szervezetekre vonatkozó szabályoknak a költségvetési rendelet 154. cikkének megfelelő alkalmazását, az irányítási eljárásokat, a teljesítménymutatókkal mérhető várható eredményeket, a szerződéseknek a költségek, az ütemterv és az eredmények tekintetében hiányos vagy csalárd teljesítése esetén alkalmazandó intézkedéseket, a kommunikációs stratégiát, valamint a tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal kapcsolatos tulajdonjogi szabályokat; e feltételeknek összhangban kell lenniük e rendelet III. és V. címével, valamint a költségvetési rendelettel; |
d) |
előírja, hogy amennyiben az Ügynökség vagy az Európai Űrügynökség a pénzügyi partnerségi keretmegállapodás alapján lefolytatott közbeszerzési eljárás keretében Tenderértékelő Tanácsot hoz létre, a Bizottság szakértői és adott esetben a másik megbízott szervezet tagként részt vesz a Tenderértékelő Tanács ülésein. Az ilyen részvétel nem sértheti a Tenderértékelő Tanács műszaki függetlenségét ; |
e) |
megállapítja a nyomonkövetési és ellenőrző intézkedéseket, melyek különösen a következőket foglalják magukban: előzetes költségbecslési rendszer, amelyen keresztül a Bizottság vagy adott esetben az Ügynökség rendszeres tájékoztatásban részesül a költségek és az ütemterv alakulásáról; valamint abban ez esetben, ha a költségvetési előirányzat, a teljesítmény és az ütemterv és között eltérés van, a tevékenységek megvalósítását az odaítélt költségvetésen belül biztosító korrigáló intézkedések ▌; |
f) |
megállapítja az Európai Űrügynökség javadalmazásának elveit a program minden egyes komponense tekintetében, amelyeknek arányban kell állniuk azokkal a feltételekkel, amelyek mellett az intézkedéseket végrehajtják, megfelelően figyelembe véve a válsághelyzetek és az instabilitás eseteit, és adott esetben a teljesítményt alapul véve; a javadalmazás csak általános költségeket foglalhat magában , amelyek nem függenek össze az Unió által az Európai Űrügynökségre ruházott tevékenységekkel; |
g) |
rendelkezik arról, hogy az Európai Űrügynökség megfelelő intézkedéseket hoz az Unió érdekei védelmének biztosítására, valamint e rendelet alkalmazása során megfelel a Bizottság által az egyes komponensekre vonatkozóan hozott határozatoknak. |
(2) A (4) bekezdésben említett pénzügyi partnerségi keretmegállapodás sérelme nélkül a Bizottság vagy az Ügynökség felkérheti az Európai Űrügynökséget, hogy lássa el őket az e rendelet által rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez szükséges műszaki szakértelemmel és információkkal. Az ilyen felkérések feltételeiről és végrehajtásukról kölcsönösen meg kell állapodni.
32. cikk
Az EUMETSAT és az egyéb szervezetek szerepe
(1) A Bizottság hozzájárulási megállapodásokkal a 30. és 31. cikkben említettektől eltérő szervezeteket is megbízhat a következő feladatok – részben vagy egészben történő – végrehajtásával, beleértve:
a) |
az EUMETSAT megbízását a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának vagy részeinek korszerűsítésével, üzemeltetésének előkészítésével és üzemeltetésével , valamint adott esetben a közreműködő küldetésekből származó adatokhoz való hozzáférés kezelésével ; |
b) |
megfelelő ügynökségek, szervek vagy szervezetek megbízását a Kopernikusz-szolgáltatások vagy részeinek végrehajtásával , ezenkívül harmadik felektől származó releváns adatok beszerzésének lebonyolításával . |
(2) A megbízandó szervezetek kiválasztásakor különösen azt kell figyelembe venni, hogy képesek legyenek biztosítani a tevékenységek folytonosságát és adott esetben biztonságát a programtevékenységek üzemelésének megzavarása nélkül, vagy csak minimális zavarásával.
(2a) Amennyiben lehetséges, az első bekezdésben említett hozzájárulási megállapodások feltételeinek összhangban kell lenniük a 31a. cikk (1) bekezdésében említett pénzügyi partnerségi keretmegállapodás feltételeivel.
(3) Az e cikk (1) bekezdésében említett, hozzájárulási megállapodásra vonatkozó hozzájárulási határozatról a 107. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban konzultálni kell a programbizottsággal. A programbizottságot előzetesen tájékoztatni kell az Unió képviseletében a Bizottság, valamint az (1) bekezdésben említett jogalanyok között kötendő hozzájárulási megállapodásokról.
V. CÍM
A PROGRAM BIZTONSÁGA
I. FEJEZET
A program biztonsága
33. cikk
Biztonsági alapelvek
(1) A program biztonsága a következő elveken alapul:
a) |
a tagállamok biztonsági területén szerzett tapasztalatainak figyelembevétele és legjobban bevált módszereik kamatoztatása; |
b) |
A többek között az operatív funkciók és az akkreditációhoz kapcsolódó tevékenységek szétválasztását biztosító ▌ tanácsi és bizottsági biztonsági szabályok alkalmazása. |
(2) E rendelet nem érinti a tagállamokat nemzetbiztonságuk tekintetében megillető, az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdésében említett kizárólagos jogkört, sem pedig a tagállamok alapvető biztonsági érdekeik védelméhez való, az EUMSZ 346. cikke szerinti jogát.
34. cikk
A biztonsággal kapcsolatos irányítás
(1) A Bizottság a hatáskörébe tartozó területen az Ügynökség támogatásával magas fokú biztonságról gondoskodik, különösen a következők tekintetében:
a) |
mind a földi, mind a világűrbe telepített infrastruktúra, valamint a szolgáltatásnyújtás védelme különösen a fizikai vagy kibertámadások – beleértve az adatáramlások interferenciáját – ellen; |
b) |
a technológiatranszferek ellenőrzése és irányítása; |
c) |
a megszerzett szakértelem és know-how Unión belüli továbbfejlesztése és megőrzése; |
d) |
a nem minősített különleges adatok és a minősített adatok védelme. |
A Bizottság e célból gondoskodik arról, hogy a program minden komponensére vonatkozóan kockázat- és fenyegetettségelemzésre kerüljön sor. E kockázat- és fenyegetettségelemzés alapján a Bizottság 2023 végéig végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a program egyes komponenseire vonatkozó általános biztonsági követelményeket. Ennek során a Bizottság figyelembe veszi azt is, hogy az említett követelmények milyen hatást gyakorolnak az adott komponens zökkenőmentes működésére, különösen a költségek, a kockázatkezelés és az ütemterv tekintetében, és gondoskodik arról, hogy se az általános biztonsági szint ne csökkenjen, se az adott komponensen alapuló meglévő berendezések működése ne szenvedjen zavart, figyelembe veszi továbbá a kiberbiztonsági kockázatokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
E rendelet hatálybalépését követően a Bizottság indikatív jegyzéket bocsát rendelkezésre a programbizottsághoz a biztonsággal kapcsolatban benyújtandó és a bizottságban megvitatandó végrehajtási jogi aktusokról. Ezt a jegyzéket a benyújtásra vonatkozó indikatív ütemterv kíséri.
(2) A program egy adott komponensének irányításáért felelős jogalany felel az adott komponens operatív biztonságáért, és e célból kockázat- és fenyegetettségelemzést készít, valamint elvégez minden olyan tevékenységet, amelyre az adott komponens biztonságának szavatolásához és nyomon követéséhez szükség van, különös tekintettel a műszaki előírások és az üzemeltetési eljárások meghatározására, és figyelemmel kíséri, hogy azok megfelelnek-e az (1) bekezdésben említett általános biztonsági követelményeknek. A 30. cikk értelmében a Galileo és az EGNOS esetében ez a jogalany az Ügynökség.
(2a) A kockázat- és fenyegetettségelemzés alapján a Bizottság adott esetben létrehoz egy, a biztonság figyelemmel kísérésére szolgáló struktúrát, amely követi a 201x/xxx/KKBP határozat hatálya alatt kidolgozott utasításokat (21). Ezeknek a struktúráknak az (1) bekezdésben említett biztonsági követelményekkel összhangban kell működniük. A Galileo esetében ez a struktúra a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont.
(3) Az Ügynökség:
a) |
e cím II. fejezetével és a tagállamok hatásköreinek sérelme nélkül gondoskodik a program valamennyi komponensének biztonsági akkreditációjáról; |
b) |
gondoskodik a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpontnak a (2) bekezdésben említett követelmények és a 2014/496/KKBP határozat keretében kidolgozott utasítások szerinti üzemeltetéséről; |
c) |
elvégzi az 1104/2011/EU határozat értelmében ráruházott feladatokat; |
d) |
műszaki szakértelmével segíti a Bizottságot és ellátja azokkal az információkkal, amelyekre a Bizottságnak az e rendelet szerinti feladatainak elvégzéséhez szüksége van. |
(4) A tagállamok:
a) |
a program szerves részét képező és a területükön található földi infrastruktúra helyi védelmének biztosítása érdekében azokkal az intézkedésekkel legalább egyenértékű intézkedéseket hoznak, amelyekre az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelv (22) értelmében vett, európai kritikus infrastruktúrák és a saját nemzeti kritikus infrastruktúráik védelméhez szükség van; |
b) |
ellátják a 41. cikkben említett biztonsági akkreditációs feladatokat. |
(5) A programban részt vevő szervezetek minden szükséges intézkedést meghoznak a program biztonsága érdekében , többek között a kockázatelemzésben azonosított problémák tekintetében .
34a. cikk
A kiépített rendszerek és szolgáltatások biztonsága
Minden olyan esetben, amikor a rendszerek üzemeltetése veszélyeztetheti az Unió vagy tagállamainak biztonságát, a XXXX/XX/KKBP tanácsi határozatban meghatározott eljárások alkalmazandók.
II. FEJEZET
Biztonsági akkreditáció
35. cikk
Biztonsági akkreditációs hatóság
A biztonsági akkreditációs hatóság a program valamennyi komponense tekintetében az Ügynökségen belül létrehozott Biztonsági Akkreditációs Tanács.
36. cikk
A biztonsági akkreditáció általános elvei
A biztonsági akkreditációs tevékenységeket a program minden komponense esetében a következő elvek szerint kell végezni:
a) |
a biztonsági akkreditációs tevékenységekre és határozatokra az Unió és a tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősségével összefüggésben kerül sor; |
b) |
törekedni kell arra, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatai konszenzussal szülessenek meg; |
c) |
a biztonsági akkreditációs tevékenységeket kockázatértékelési és -kezelési megközelítés alkalmazásával kell végezni, mérlegelve a komponens biztonságát érintő kockázatokat, valamint bármely kockázatcsökkentő intézkedés költségekre vagy ütemtervre gyakorolt hatásait, figyelembe véve azon célt, hogy az adott komponens általános biztonsági szintje ne csökkenjen; |
d) |
a Biztonsági Akkreditációs Tanács biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatait az összetett rendszerek akkreditációjához kellő felkészültséggel és megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező, objektív módon eljáró szakembereknek kell előkészíteniük és meghozniuk; |
e) |
törekedni kell arra, hogy az adott komponenssel kapcsolatos biztonsági kérdésekben érintett valamennyi érdekelt féllel sor kerüljön konzultációra; |
f) |
a biztonsági akkreditációs tevékenységeket minden, a komponenssel kapcsolatban érdekeltséggel bíró félnek egy biztonsági akkreditációs stratégia alapján kell végeznie, a Bizottság szerepének sérelme nélkül; |
g) |
a Biztonsági Akkreditációs Tanács biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatait – az általa az alkalmazandó biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott folyamatnak megfelelően – a tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni; |
h) |
folyamatos, átlátható és teljes mértékben érthető monitoringfolyamatnak kell biztosítania, hogy a komponenst érintő biztonsági kockázatok ismertek legyenek, hogy a kockázatok elfogadható szintre történő csökkentése érdekében biztonsági intézkedéseket határozzanak meg tekintettel az Unió és tagállamai biztonsági igényeire és a komponens zökkenőmentes működésére, valamint hogy ezen intézkedések alkalmazására a mélységi védelem elvével összhangban kerüljön sor. A fenti intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell. A biztonsági kockázatok értékelésére és kezelésére vonatkozó folyamatot a komponenssel kapcsolatban érdekeltséggel bíró feleknek közösen, ismétlődő folyamatként kell elvégezniük; |
i) |
a Biztonsági Akkreditációs Tanács a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatait mind a Bizottságtól és a komponens végrehajtásáért és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáért felelős egyéb szervektől, mind pedig az Ügynökség ügyvezető igazgatójától és Igazgatótanácsától szigorúan függetlenül hozza meg; |
j) |
a biztonsági akkreditációs tevékenységek végzésekor kellőképpen figyelembe kell venni, hogy a Bizottság és a biztonsági rendelkezések végrehajtásáért felelős hatóságok között megfelelő koordinációra van szükség; |
k) |
az EGNOS Biztonsági Akkreditációs Tanács által végzett biztonsági akkreditáció nem érintheti az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által végzett, légi közlekedésre vonatkozó akkreditációs tevékenységeket. |
37. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács feladatai
(1) A Biztonsági Akkreditációs Tanács a Bizottság felelősségi körei, az Ügynökség egyéb szerveire ruházott, különösen a biztonságot érintő ügyekkel kapcsolatos felelősségi körök, továbbá a biztonsági akkreditációt illető tagállami hatáskörök sérelme nélkül látja el a feladatait.
(2) A Biztonsági Akkreditációs Tanács feladatai a következők:
a) |
biztonsági akkreditációs stratégia meghatározása és jóváhagyása, amely megállapítja az alábbiakat:
|
b) |
a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatok meghozatala, különösen a következőkkel kapcsolatban: műholdak felbocsátásának jóváhagyása, a program komponenseivel kapcsolatban létrehozott rendszerek vagy e komponensek részeinek különböző konfigurációkban és különböző általuk nyújtott szolgáltatások tekintetében történő üzemeltetésének engedélyezése, az űrbeli jeladással bezárólag, valamint a földi állomások üzemeltetésének engedélyezése. A 44. cikkben említett PRS-szolgáltatáshoz, illetve a program komponenseiből eredő bármely más biztonságos szolgáltatáshoz kapcsolódó hálózatok és berendezések tekintetében a Biztonsági Akkreditációs Tanács csak arról hoz határozatot, hogy mely szerveknek engedélyezi az érzékeny PRS-technológiák, PRS-vevőkészülékek vagy PRS-biztonsági modulok kifejlesztését vagy gyártását, illetve bármely más olyan technológia vagy berendezés kifejlesztését vagy gyártását, amelyet a 34. cikk (1) bekezdésében említett általános biztonsági követelmények alapján ellenőrizni kell, figyelembe véve a biztonsági ügyekben illetékes nemzeti szervezetek által nyújtott tanácsokat és az általános biztonsági kockázatokat; |
c) |
a biztonsági akkreditációhoz kapcsolódó minden dokumentum megvizsgálása és jóváhagyása azon dokumentumok kivételével, amelyeket a Bizottság fogad el e rendelet 34. cikkének (1) bekezdése, valamint az 1104/2011/EU határozat 8. cikke alapján; |
d) |
hatáskörén belül tanácsadás a Bizottságnak az e rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében, valamint az 1104/2011/EU határozat 8. cikkében említett jogi aktusok szövegtervezetének a kidolgozásához, beleértve a biztonsági üzemeltetési eljárások (SecOps) létrehozását, és álláspontjához nyilatkozat csatolása; |
e) |
a 36. cikk h) pontjában említett monitoringfolyamat szerint kidolgozott biztonságikockázat-értékelés vizsgálata és jóváhagyása, figyelembe véve az e bekezdés c) pontjában említett dokumentumoknak való megfelelést, valamint az e rendelet 34. cikke (1) bekezdésének és az 1104/2011/EU határozat 8. cikkének megfelelően kidolgozott dokumentumoknak való megfelelést; valamint a Bizottsággal folytatott együttműködés a kockázatcsökkentési intézkedések meghatározása érdekében; |
f) |
a program komponenseinek biztonsági akkreditációjával összefüggő biztonsági intézkedések végrehajtásának ellenőrzése biztonsági értékelések, vizsgálatok vagy felülvizsgálatok elvégzésével vagy támogatásával, az e rendelet 41. cikke b) pontjának megfelelően; |
g) |
az elektronikus lehallgatás ellen védelmet biztosító engedélyezett termékek (TEMPEST) és intézkedések, valamint a program komponenseinek biztonságát szolgáló jóváhagyott kriptográfiai termékek kiválasztásának jóváhagyása; |
h) |
a program komponenseivel kapcsolatban létrehozott rendszerek vagy e komponensek részei és más rendszerek közötti kapcsolódási pontok jóváhagyása, vagy adott esetben részvétel a biztonsági kérdésekben illetékes szervezetekkel együtt történő közös jóváhagyási folyamatban; |
i) |
megállapodás az érintett tagállammal a 41. cikk c) pontjában említett, a hozzáférés ellenőrzését szolgáló formanyomtatványról; |
j) |
kockázati jelentések készítése, valamint a Bizottság, az Igazgatótanács és az ügyvezető igazgató tájékoztatása a kockázatértékelésről és tanácsadás az adott biztonsági akkreditációs határozattal összefüggésben fennmaradó kockázatok kezelési lehetőségeivel kapcsolatban; |
k) |
a Tanács és/vagy a főképviselő külön kérésére segítségnyújtás a Bizottságnak, a Tanácsnak és a főképviselőnek a 2014/496/KKBP határozat végrehajtásában; |
l) |
a feladatai teljesítéséhez szükséges konzultációk lefolytatása; |
m) |
eljárási szabályzatának elfogadása és közzététele. |
(3) A Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete alatt – a tagállamok hatáskörének és feladatainak sérelme nélkül – a tagállamokat képviselő különleges alárendelt szervet kell létrehozni különösen a következő feladatok elvégzésére:
a) |
a Galileo működéséhez szükséges repülési és egyéb rejtjelkulcsok kezelése; |
b) |
a Galileo PRS-kulcsainak könyvelésére, biztonságos kezelésére, tárolására és terjesztésére vonatkozó eljárások kialakításának ellenőrzése és végrehajtása. |
38. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács összetétele
(1) A Biztonsági Akkreditációs Tanács tagállamonként egy-egy képviselőből, a Bizottság képviselőjéből és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) egy képviselőjéből áll. A Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjainak hivatali ideje négy év, amely megújítható.
(2) A tudományos tanácsadó bizottság ülésein való részvétel a szükséges ismeret elvén alapul. Adott esetben az Európai Űrügynökség képviselői és az Ügynökségnek a biztonsági akkreditációban részt nem vevő képviselői megfigyelőként meghívást kapnak a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre. Kivételes esetben uniós ügynökségek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői is meghívást kaphatnak arra, hogy megfigyelői minőségben részt vegyenek ezeken az üléseken az e harmadik országokat vagy nemzetközi szervezeteket közvetlenül érintő kérdésekben, különösen akkor, ha a tulajdonukat képező vagy a területükön létrehozott infrastruktúráról van szó. A harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői részvételének szabályait és annak feltételeit megfelelő megállapodásokban kell rögzíteni, és azoknak meg kell felelniük a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatának.
39. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács szavazási szabályai
Amennyiben nem alakul ki a 36. cikkben említett általános elvek szerinti konszenzus, a Biztonsági Akkreditációs Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének megfelelően minősített többségi szavazással hozza meg határozatait. A Bizottság képviselője és a főképviselő képviselője nem vesz részt a szavazásban. A Biztonsági Akkreditációs Tanács által hozott határozatokat a Biztonsági Akkreditációs Tanács nevében a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke írja alá.
40. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatainak közlése és hatása
(1) A Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatainak a Bizottság a címzettje.
(2) A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot arról, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács által tervezett határozatok hogyan befolyásolják a programok komponenseinek megfelelő végrehajtását és a fennmaradó kockázatok kezelésére vonatkozó tervek végrehajtását. A Biztonsági Akkreditációs Tanács figyelembe vesz a Bizottságtól kapott minden ilyen jellegű tájékoztatást.
(3) A Bizottság haladéktalanul folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a biztonsági akkreditációs határozatok elfogadása hogyan befolyásolja a programok komponenseinek megfelelő végrehajtását. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács által hozott határozat jelentős hatással lehet a programok komponenseinek megfelelő végrehajtására, például a költségek, az ütemterv vagy a teljesítmény tekintetében, azonnal értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(4) Az Igazgatótanácsot meghatározott időközönként tájékoztatni kell a Biztonsági Akkreditációs Tanácsban folyó munka állásáról.
(5) A Biztonsági Akkreditációs Tanács munkájának ütemterve nem akadályozhatja a 100. cikkben említett munkaprogramban meghatározott tevékenységek ütemezését.
41. cikk
A tagállamok szerepe a biztonsági akkreditációban
A tagállamok:
a) |
továbbítanak a Biztonsági Akkreditációs Tanács számára minden olyan információt, amelyről úgy ítélik meg, hogy a biztonsági akkreditáció szempontjából lényeges; |
b) |
nemzeti törvényeikkel és rendeleteikkel összhangban, valamint a tagállamok állampolgárainak állampolgárság alapján történő megkülönböztetése nélkül, a biztonsági kérdésekben illetékes nemzeti szervek egyetértésével és azok felügyelete mellett lehetővé teszik a Biztonsági Akkreditációs Tanács által kinevezett és megfelelő felhatalmazással rendelkező személyek számára, hogy a joghatóságuk alá tartozó rendszerek biztonságával kapcsolatos valamennyi információhoz, területhez és/vagy helyszínhez hozzáférjenek, többek között a Biztonsági Akkreditációs Tanács által meghatározott biztonsági ellenőrzések és tesztek, valamint a 36. cikk h) pontjában említett biztonsági kockázatok monitoringfolyamatának céljából. Ezeket az ellenőrzéseket és teszteket a következő elveknek megfelelően kell végezni:
|
c) |
a hozzáférés ellenőrzését szolgáló formanyomtatványt dolgoznak ki, amelynek rendeltetése az akkreditálandó területek/helyszínek leírása vagy felsorolása, és amelyről a tagállamok és a Biztonsági Akkreditációs Tanács előre megállapodnak, ezzel biztosítva, hogy a hozzáférés ellenőrzését minden tagállam ugyanazon a szinten végezze; |
d) |
helyi szinten felelősek a területükön fekvő és egyben a program komponenseinek biztonsági akkreditációs területéhez tartozó helyszínek biztonsági akkreditációjáért, és erről jelentést tesznek a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak. |
III. FEJEZET
A minősített adatok védelme
42. cikk
A minősített adatok védelme
E rendelet alkalmazásában:
a) |
a programhoz kapcsolódó minősített információk védelmére az Unió és egy harmadik ország vagy nemzetközi szervezet között a minősített adatok cseréjéről szóló nemzetközi megállapodás, illetve adott esetben az illetékes uniós intézmény vagy szerv és valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet a minősített információk cseréjének terén illetékes hatóságai által kötött megállapodás, valamint az ott meghatározott feltételek vonatkoznak ; |
▌ |
|
c) |
a harmadik országok területén lakóhellyel rendelkező természetes személyek, továbbá az ott letelepedett jogi személyek csak abban az esetben kezelhetnek a programra vonatkozó EU-minősített adatokat, ha az adott országban olyan biztonsági szabályozások vonatkoznak rájuk, amelyek az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban foglalt bizottsági biztonsági szabályokkal, valamint a 2013/488/EU határozat mellékleteiben foglalt tanácsi biztonsági szabályokkal legalább egyenértékű védelmet biztosítanak. A valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által alkalmazott biztonsági szabályozások egyenértékűségét az Unió és az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet között – az EUMSZ 218. cikkében meghatározott eljárással összhangban és a 2013/488/EU határozat 13. cikkének figyelembevételével – megkötött adatbiztonsági megállapodásban kell meghatározni, amely adott esetben iparbiztonsági kérdésekre is kiterjed; |
d) |
a 2013/488/EU határozat 13. cikkének, valamint az iparbiztonság tekintetében az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat mellékletében meghatározott irányadó szabályok sérelme nélkül, természetes személyek vagy jogi személyek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára szükség esetén, eseti alapon hozzáférést lehet biztosítani EU-minősített adatokhoz, figyelembe véve ezen adatok jellegét és tartalmát, a címzett esetében a „szükséges ismeret” feltételének teljesülését, valamint az Unió számára jelentkező előnyök mértékét. |
VI. CÍM
Galileo és EGNOS
43. cikk
Támogatható intézkedések
A Galileo és az EGNOS hasznosításának a következő támogatható intézkedésekre kell kiterjednie :
a) |
az űrbeli infrastruktúra irányítása, működtetése, karbantartása, folyamatos tökéletesítése, fejlesztése és védelme, ideértve a korszerűsítéseket és az elavulás kezelését; |
b) |
a földi infrastruktúra – különösen az (EU) 2016/413 vagy az (EU) 2017/1406 határozatokban említett földi központok és állomások, a hálózatok, létesítmények és támogató eszközök – irányítása, működtetése , karbantartása, folyamatos tökéletesítése, fejlesztése és védelme, ideértve a korszerűsítéseket és az elavulás kezelését; |
c) |
a rendszerek jövőbeli generációinak kifejlesztése, valamint a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások továbbfejlesztése, az Unió pénzügyi tervével kapcsolatos jövőbeli finanszírozási határozatok sérelme nélkül, többek között a releváns érdekelt felek igényeinek figyelembevételével ; |
ca) |
támogatja a Galileo és az EGNOS downstream alkalmazásainak fejlesztését, valamint az alapvető technológiai elemek, például a Galileo-jeleket használó lapkakészletek és vevőkészülékek kialakítását és fejlesztését; |
d) |
A Galileóhoz és az EGNOS-hoz kapcsolódó tanúsítási és szabványosítási tevékenységek támogatása, különösen a közlekedési ágazatban ; |
e) |
a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások folyamatos rendelkezésre bocsátása ▌, valamint, kiegészítve a tagállami és a magánszektorbeli kezdeményezéseket, e szolgáltatások piacának fejlesztése, különösen a 4. cikk (1) bekezdésében említett szociális-gazdasági előnyök maximalizálása érdekében ; |
f) |
együttműködés más regionális vagy globális műholdas navigációs rendszerekkel, többek között a kompatibilitás és az interoperabilitás elősegítése érdekében ; |
g) |
▌a rendszerek megbízhatósága és hasznosításuk , , valamint a szolgáltatások teljesítménye ellenőrzésére szolgáló elemek ; |
h) |
a szolgáltatásnyújtással és a lefedettség növelésének koordinációjával kapcsolatos tevékenységek. |
44. cikk
A Galileo által nyújtott szolgáltatások
(1) A Galileo által nyújtott szolgáltatások a következőket foglalják magukban:
a) |
nyilvános Galileo-szolgáltatás (Galileo open service – GOS): ingyenes a felhasználók számára, és főként a fogyasztók általi használatra szánt, nagy adatforgalmat lebonyolító műholdas rádiónavigációs alkalmazások által felhasználható helymeghatározási és szinkronizációs adatokat szolgáltat; |
b) |
nagy pontosságú szolgáltatás (high-accuracy service – HAS): ingyenes a felhasználók számára, és kiegészítő frekvenciasávban terjesztett további adatok révén nagy pontosságú helymeghatározási és szinkronizációs adatokat biztosít, elsősorban professzionális vagy kereskedelmi célú műholdas navigációs alkalmazások céljára; |
c) |
jelhitelesítési szolgáltatás (signal authentication service – SAS): a jelekbe beépített titkosított kódokon alapul, elsősorban professzionális vagy kereskedelmi célú műholdas navigációs alkalmazások céljára; |
d) |
kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás (public regulated service – PRS): ▌kizárólagosan a kormányok által felhatalmazott felhasználók számára többek között a biztonság és védelem területén olyan érzékeny alkalmazások céljára tartják fenn, amelyek a szolgáltatás magas fokú folytonosságát igénylik, valamint erős és kódolt jeleket használ; a szolgáltatás térítésmentes a tagállamok, a Tanács, a Bizottság, az EKSZ és adott esetben a megfelelő engedéllyel rendelkező uniós ügynökségek számára; Az 1104/2011/EU határozat 2. cikkében említett PRS-használatra jogosult felek díjfizetésének kérdése eseti alapon kerül elbírálásra, és helyénvaló megfelelő rendelkezéseket meghatározni e határozat 3. cikkének (5) bekezdése szerint megkötött megállapodásokban; a PRS-hez való hozzáférést a tagállamokra, a Tanácsra, a Bizottságra, az EKSZ-re és az uniós ügynökségekre alkalmazandó 1104/2011/EU határozattal összhangban kell szabályozni; |
e) |
A felhasználók számára térítésmentes sürgősségi segélyszolgálat (emergency service – ES): jelek kibocsátása révén bizonyos területek vonatkozásában természeti katasztrófákkal vagy egyéb vészhelyzetekkel kapcsolatos figyelmeztetéseket közvetít; a segélyszolgálatot adott esetben a tagállamok nemzeti polgári védelmi hatóságaival együttműködve kell biztosítani; |
f) |
időmeghatározási szolgáltatás (timing service – TS): ingyenes a felhasználók számára, pontos és megbízható referenciaidőt és egyeztetett világidőt biztosít, megkönnyítve a Galileón alapuló időmeghatározási alkalmazások kifejlesztését és a kritikus alkalmazásokban való felhasználását. |
(2) A Galileo a következőkhöz is hozzájárul:
a) |
a COSPAS-SARSAT rendszer kutató-mentő támogatási szolgáltatása (search and rescue support service – SAR), a jeladók által kibocsátott vészjelzések észlelésével és egy visszajelzési szolgáltatáson („return link”) keresztül a jeladónak címzett válaszüzenetek küldésével; |
b) |
a nyilvános Galileo-szolgáltatás jelei alapján, valamint az EGNOS és más műholdas navigációs rendszerekkel együttesen működő, uniós vagy nemzetközi szinten szabványosított, az életbiztonsági alkalmazások felhasználóinak szánt integritásfigyelő szolgáltatások; |
c) |
A GNSS szolgáltató központon (23) keresztül nyújtott űrmeteorológiai információk és a Galileo földi infrastruktúráján keresztül nyújtott a korai előrejelzési szolgáltatások, melyek célja elsősorban az űrrel kapcsolatos potenciális kockázatok csökkentése a Galileo és más GNSS-rendszerek által nyújtott szolgáltatások felhasználói számára. |
45. cikk
Az EGNOS által nyújtott szolgáltatások
(1) Az EGNOS által nyújtott szolgáltatások a következőket foglalják magukban:
a) |
nyilvános EGNOS-szolgáltatás (EGNOS open service – EOS): térítésmentes a felhasználók számára, és főként a fogyasztók általi használatra szánt, nagy adatforgalmat lebonyolító műholdas rádiónavigációs alkalmazások által felhasználható helymeghatározási és szinkronizációs adatokat szolgáltat; |
b) |
az EGNOS adathozzáférési szolgáltatása (EGNOS data access service – EDAS) a felhasználók számára térítésmentes, és elsősorban professzionális vagy kereskedelmi célú műholdas navigációs alkalmazások céljára nyújt helymeghatározási és szinkronizációs adatokat, jobb teljesítményt és nagyobb hozzáadott értéket biztosítva, mint a EOS által nyújtott adatok; |
c) |
életbiztonsági (safety-of-life – SoL) szolgáltatás: mentes a közvetlen használati díjaktól, helymeghatározási és időszinkronizációs adatokat nyújt nagy fokú folytonosság, rendelkezésre állás és pontosság mellett, beleértve egy integritásüzenetet is, amely figyelmezteti a felhasználókat, amennyiben a Galileo és más, a lefedett területen e szolgáltatás által pontosított GNSS-rendszerekben meghibásodásra vagy az ezek által kibocsátott jelekben a tűréshatár túllépésére kerül sor, elsősorban olyan felhasználók részére, akik számára a biztonság alapvetően fontos, különösen a polgári repülés ágazatában és a léginavigációs szolgáltatások céljára – a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) szabványai szerint – vagy más közlekedési ágazatokban . |
(2) Az (1) bekezdésben említett szolgáltatásokat elsősorban a tagállamok földrajzilag Európában található területein biztosítják , beleértve e vonatkozásban 2026 végéig Ciprust, az Azori-szigeteket, a Kanári-szigeteket és Madeirát .
Az EGNOS földrajzi lefedettsége – a műszaki megvalósíthatóság határain belül , a 34. cikkben meghatározott biztonsági követelményekkel összhangban, valamint az életbiztonsági szolgáltatás esetében nemzetközi megállapodások alapján – kiterjeszthető a világ más régióira is, különösen a tagjelölt országok, az egységes európai égbolt projektben részt vevő harmadik országok, valamint az európai szomszédságpolitikában részt vevő harmadik országok területére.
(3) Az ezzel kapcsolatos költségek – ideértve az ezekre a régiókra jellemző, kapcsolódó üzemeltetési költségeket – a 11. cikkben említett költségvetésből nem fedezhetők. A Bizottságnak más programokat vagy eszközöket kell találnia az ilyen tevékenységek finanszírozására. A földrajzi lefedettség kiterjesztése nem késleltetheti az (1) bekezdésben említett szolgáltatások nyújtását a tagállamok földrajzilag Európában található területein.
46. cikk
A Galileo és az EGNOS végrehajtási intézkedései
Amennyiben az a Galileo és az EGNOS zavartalan működése és a piaci fogadtatása szempontjából szükséges, a Bizottság adott esetben meghatározza az alábbiakhoz szükséges intézkedéseket:
a) |
a Galileo és EGNOS üzemeltetéséből szervesen következő kockázatok kezelése és csökkentése , különösen a szolgáltatás folytonosságának biztosítása érdekében ; |
b) |
a Galileo és az EGNOS végrehajtásának nyomon követése és értékelése szempontjából meghatározó döntési szakaszok megállapítása; |
c) |
a Galileo és az EGNOS földi infrastruktúráihoz tartozó központok helyének meghatározása a biztonsági követelményeknek megfelelően, nyitott és átlátható eljárás keretében, valamint ezen infrastruktúrák üzemeltetésének biztosítása; |
d) |
a 44. cikk (1) bekezdésének c), e), f) pontjában és (2) bekezdésének c) pontjában említett szolgáltatásokra vonatkozó műszaki és operatív előírások meghatározása. |
Az említett végrehajtási intézkedéseket a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.
47. cikk
Kompatibilitás, interoperabilitás és szabványosítás
(1) A Galileónak és az EGNOS-nak, valamint az általuk nyújtott szolgáltatásoknak műszaki szempontból teljes mértékben kompatibilisnek és interoperábilisnak kell lenniük , beleértve a felhasználói szintet is .
(2) A Galileónak és az EGNOS-nak, valamint az általuk nyújtott szolgáltatásoknak kompatibilisnek és interoperábilisnak kell lenniük más műholdas rádiónavigációs rendszerekkel és a hagyományos rádiónavigációs eszközökkel, amennyiben a szükséges kompatibilitási és interoperabilitási követelményeket és azok feltételeit nemzetközi megállapodások írják elő.
VII. CÍM
Kopernikusz
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
48. cikk
A Kopernikusz alkalmazási köre
(1) A Kopernikusz végrehajtására azon előzetes ▌ beruházások felhasználásával kerül sor , amelyeket többek közt az olyan szereplők hajtottak végre, mint az Európai Űrügynökség és az EUMETSTAT , valamint adott esetben, és amennyiben költséghatékonyan megoldható, a tagállamok nemzeti vagy regionális kapacitásaira építve és az összehasonlítható adatok és információk kereskedelmi szolgáltatóinak kapacitását, valamint a verseny és a piaci fejlődés előmozdításának szükségességét is figyelembe véve , egyúttal maximalizálva az európai felhasználók lehetőségeit .
(2) A Kopernikusz a felhasználói szükségleteire építve és teljes körű, ingyenes és nyílt adatpolitika alapján szolgáltat adatokat és információkat.
(2a) A Kopernikusz támogatja az Unió és tagállamai szakpolitikáinak kialakítását, végrehajtását és nyomon követését, különösen a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a tengerek, a hajózás, az atmoszféra, a mezőgazdasági és a vidékfejlesztési politika, a kulturális örökség megőrzése, a polgári védelem, az infrastruktúra felügyelete, a biztonság és a védelem, valamint a digitális gazdaság területén, az adminisztratív terhek további csökkentésének céljával.
(3) A Kopernikusz négy elemből áll:
a) |
adatbeszerzés ▌, amely a következőket tartalmazza:
|
b) |
adat- és információfeldolgozás a Kopernikusz-szolgáltatások révén , amely a környezetvédelmi monitoringot, jelentéstételt és megfelelés-biztosítást, valamint a polgári védelmet és a biztonsági szolgáltatásokat ▌támogató, hozzáadott értéket képviselő információk előállítására irányuló tevékenységekre is kiterjed; |
c) |
adathozzáférési és -elosztási komponens, amely a Kopernikusz-adatok és -információk keresését, megtekintését, hozzáférhetőségét, terjesztését és hasznosítását valamint hosszú távú megőrzését biztosító infrastruktúrát és szolgáltatásokat foglal magában , felhasználóbarát módon ; |
d) |
a 29. cikk (5) bekezdése szerint a felhasználók körében való elterjesztéssel és a kapacitásépítéssel kapcsolatos komponens, amely az arra irányuló releváns tevékenységeket, erőforrásokat és szolgáltatásokat foglalja magában, melyek célja, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében minden szinten előmozdítsák a Kopernikuszt, valamint annak adatait és szolgáltatásait , illetve a kapcsolódó downstream alkalmazásokat és azok fejlesztését, továbbá a felhasználói igények gyűjtése és elemzése . |
(4) A Kopernikusz előmozdítja a megfigyelési rendszerek és a kapcsolódó adatcsere nemzetközi koordinációját, hogy erősödjön globális dimenziója és kiegészítő jellege, miközben tiszteletben tartja a ▌nemzetközi megállapodásokat és koordinálási eljárásokat.
II. FEJEZET
Támogatható intézkedések
49. cikk
Támogatható intézkedések az adatbeszerzés terén
A Kopernikusz keretében támogatható intézkedések a következőkre terjednek ki:
a) |
a már meglévő Sentinel programok kibővített folytonosságának fenntartására, valamint a megfigyelés körének kibővítése érdekében további Sentinelek kifejlesztésére, felbocsátására, fenntartására és üzemeltetésére irányuló intézkedések, különösen a következő prioritásokkal: az emberi eredetű CO2 és egyéb üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követését szolgáló megfigyelési kapacitások, a sarkköri régió megfigyelésének és innovatív környezetvédelmi alkalmazások lehetővé tétele a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban, a víz és tengergazdálkodásban, valamint a kulturális örökség terén ; |
b) |
a harmadik felektől származó azon adatokhoz való hozzáférést biztosító intézkedések, amelyekre Kopernikusz-szolgáltatások létrehozásához van szükség, vagy amelyeket uniós intézmények, ügynökségek és decentralizált szolgálatok, valamint adott esetben és amennyiben költséghatékony, a nemzeti vagy regionális állami szervek kívánnak felhasználni; |
c) |
a Kopernikusz-adatok és -információk előállításához, kalibrálásához és hitelesítéséhez szükséges lokális és egyéb kiegészítő adatokhoz való hozzáférés biztosítására és koordinálására irányuló intézkedések, többek között , és amennyiben költséghatékony, a meglévő nemzeti kapacitások használata és az átfedések elkerülése . |
50. cikk
Támogatható intézkedések a Kopernikusz-szolgáltatások terén
(1) A Kopernikusz a következő szolgáltatások támogatására szolgáló intézkedéseket foglal magában:
a) |
környezetvédelmi monitoring, jelentéstételi és megfelelésbiztosítási szolgáltatások, amelyek kiterjednek az alábbiakra:
|
b) |
veszélyhelyzet-kezelési szolgáltatás ▌ a polgári védelemmel foglalkozó hatóságok munkáját támogató információk rendelkezésre bocsátására és velük együttműködve , valamint a polgári védelmi és katasztrófakezelési műveletek (a korai előrejelzés és a válsághelyzetekre való reagálási képesség javítása) és a különféle típusú katasztrófákkal kapcsolatos megelőzési és felkészültségi intézkedések (kockázat- és helyreállítási elemzések) támogatására; |
c) |
biztonsági szolgáltatás az Unió és a külső uniós határok felügyeletének, a tengerfelügyeletnek, csakúgy mint az Unió előtt álló biztonsági kihívásokra válaszul adott külső uniós tevékenységnek, valamint a közös kül- és biztonságpolitikai célkitűzéseknek és fellépéseknek a támogatására. |
(2) A Bizottság – adott esetben független külső szakértők támogatásával – biztosítja a szolgáltatások megfelelőségét a következők révén:
a) |
a felhasználói közösségek által kifejezett követelmények műszaki megvalósíthatóságának és célszerűségének validálása; |
b) |
a felhasználói közösségek igényeinek és a program célkitűzéseinek való megfelelés céljából javasolt vagy végrehajtott eszközök és megoldások értékelése. |
51. cikk
Támogatható intézkedések az adatokhoz és információkhoz való hozzáférés és terjesztésük terén
(1) A Kopernikusz olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyek biztosítják az összes Kopernikusz-adathoz és -információhoz való átfogó hozzáférést, és adott esetben további infrastruktúrát és szolgáltatásokat bocsátanak rendelkezésre az említett adatok és információk terjesztésének, hozzáférhetőségének és felhasználásának előmozdítása érdekében.
(2) Amennyiben a Kopernikusz-adatok vagy -információk a Bizottság 1159/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendeletének (24) 12–16. cikkei értelmében biztonsági szempontból érzékenyek, a Bizottság a szerződéskötést, az ilyen adatok és információk beszerzésének felügyeletét, az azokhoz való hozzáférést, valamint azok megosztását egy vagy több megbízott jogalanynak delegálhatja. E jogalanyok nyilvántartást hoznak létre és tartanak fenn az akkreditált felhasználókról, és elkülönített munkafolyamattal biztosítják a korlátozott adatokhoz való hozzáférést.
III. FEJEZET
A Kopernikusz adatpolitikája
52. cikk
A Kopernikusz adat- és információkezelési politikája
(1) A Kopernikusz-adatokat és -információkat ingyenes, teljes körű és nyílt adatpolitika keretében bocsátják a felhasználók rendelkezésére:
a) |
A Kopernikusz-felhasználók az összes Kopernikusz-adatot és -információt az egész világon ingyenesen sokszorosíthatják, terjeszthetik, közvetíthetik a nyilvánossághoz, kiigazíthatják, módosíthatják, és összekapcsolhatják azokat más adatokkal és információkkal; |
b) |
az ingyenes, teljes körű és nyílt adatpolitikára az alábbi korlátozások érvényesek:
|
(2) A Bizottság a 105. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el annak érdekében, hogy az (1) bekezdést a Kopernikusz-adatokhoz és -információkhoz való hozzáférésre és azok felhasználására vonatkozó előírások, feltételek és eljárások tekintetében rendelkezésekkel egészítse ki.
(3) A Kopernikusz-adatokhoz és -információkhoz való hozzáférésre és azok felhasználására vonatkozóan – ideértve a források feltüntetésére vonatkozó rendelkezéseket is – a Bizottság engedélyeket és tájékoztatókat ad ki, az e rendeletben és a (2) bekezdés szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott Kopernikusz-adatpolitikával összhangban.
VIII. CÍM
A PROGRAM TOVÁBBI KOMPONENSEI
I. FEJEZET
Világűr-megfigyelés
I. SZAKASZ
SST
53. cikk
Az SST alkalmazási köre
(1) Az SST alkomponensek a következő tevékenységeket támogatják :
a) |
a tagállamok földi és/vagy világűrbe telepített SST- érzékelőiből álló hálózat létrehozása, fejlesztése és üzemeltetése, ideértve az Európai Űrügynökség vagy az Unió magánszektora által vagy nemzeti szinten működtetett uniós érzékelőket is, az objektumok feltérképezése és nyomon követése, valamint az űrobjektumok ▌ európai jegyzékének létrehozása céljából ▌; |
b) |
az SST-adatok feldolgozása és elemzése nemzeti szinten az 54. cikkben említett SST-információk és -szolgáltatások előállítása érdekében; |
c) |
az 54. cikkben említett SST-szolgáltatások nyújtása az 55. cikk említett felhasználók számára; |
cc) |
az űreszközöknek az életciklusuk végén való ártalmatlanítására szolgáló technológiákat és az űrszemét keletkezésének megelőzésére és megsemmisítésére szolgáló műszaki rendszereket fejlesztő és alkalmazásukat előmozdító kezdeményezések, valamint az űrforgalom-irányítás területén működő nemzetközi kezdeményezések nyomon követése és a velük alkotott szinergiák keresése. |
(2) technikai és igazgatási segítségnyújtás az uniós űrprogram és az 541/2014/EU határozattal létrehozott, az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret közötti átmenet biztosításához.
54. cikk
SST-szolgáltatások
(1) Az SST-szolgáltatások a következőket foglalják magukban:
a) |
az űreszközök közötti vagy egy-egy űreszköz és űrszemét közötti ütközések kockázatának értékelése, valamint ütközéselhárítási riasztások lehetséges kiadása az űreszközök indítása, kezdeti keringési pályán való tartózkodása, magasabb keringési pályára való áttérésük, a keringési pályán való üzemelésük és leszerelésük során; |
b) |
az űreszközök keringési pályán való fragmentációjának, szétesésének vagy ütközésének észlelése és leírása; |
c) |
az űrobjektumoknak és az űrszemétnek a Föld légkörébe való, irányítatlan visszatéréséhez kapcsolódó kockázatok értékelése és a vonatkozó információk előállítása, például a lehetséges becsapódás becsült idejére és valószínűsíthető helyére vonatkozóan; |
d) |
a következők előkészítésére szolgáló tevékenységek kidolgozása:
|
(2) Az SST-szolgáltatások térítésmentesen és megszakítás nélkül bármikor rendelkezésre állnak , és az 55. cikkben említett felhasználók igényeihez igazítják őket .
(3) A részt vevő tagállamok, a Bizottság és adott esetben a kapcsolattartó pont nem tehetők felelőssé a következőkért:
a) |
az SST-szolgáltatások elmaradásából vagy megszakadásából eredő károk; |
b) |
az SST-szolgáltatások késedelmes nyújtása; |
c) |
az SST-szolgáltatások keretében nyújtott információk pontatlansága; vagy |
d) |
a nyújtott SST-szolgáltatásokra való reagálásként tett intézkedések. |
55. cikk
SST-felhasználók
(1) Az uniós felhasználók a következőket foglalják magukban:
a) |
SST-alapfelhasználók : a tagállamok, az EKSZ, a Bizottság, a Tanács, az Ügynökség, ▌valamint a köz- és a magánszféra uniós székhellyel rendelkező űreszköz-tulajdonosai és -üzemeltetői; |
b) |
az SST egyéb felhasználói: az Unióban tevékenykedő egyéb köz- és magánszervezetek. |
Az SST-alapfelhasználók számára hozzáférést kell biztosítani a 54. cikk (1) bekezdésében említett SST-szolgáltatásokhoz.
A nem alapfelhasználók hozzáférhetnek az 54. cikk (1) bekezdésének b-d) pontjaiban említett SST-szolgáltatásokhoz.
(2) A nemzetközi felhasználók lehetnek harmadik országok, az Unióban székhellyel nem rendelkező nemzetközi szervezetek, valamint olyan magánszervezetek, amelyek nem telepedtek le az Unióban, a következő feltételek mellett:
a) |
azon harmadik országok és nemzetközi szervezetek, amelyek nem rendelkeznek székhellyel az Unióban, az 8. cikk (1a) bekezdése szerint férhetnek hozzá az SST-szolgáltatásokhoz; |
b) |
az Unióban nem letelepedett magánvállalkozások a 8. cikk (1a) bekezdésével összhangban létrehozott nemzetközi megállapodás hatálya alá tartozó SST-szolgáltatásokhoz férhetnek hozzá, és a hozzáférést számukra az a harmadik ország biztosítja, amelyben letelepedtek. |
(3) E cikk (2) bekezdésétől eltérve nincs szükség nemzetközi megállapodásra, ha a 54. cikk (1) bekezdésében említett SST-szolgáltatás nyilvánosan elérhető.
(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján részletes rendelkezéseket fogadhat el az SST-szolgáltatásokra és a velük kapcsolatos eljárásokra vonatkozóan. Az említett rendelkezéseket a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.
56. cikk
A tagállamok részvétele
(1) Azok a tagállamok, amelyek részt kívánnak venni az 54. cikkben említett SST-szolgáltatások nyújtásában minden keringési pályára kiterjedően , közös, együttes javaslatot nyújtanak be a Bizottsághoz, amelyben igazolják a következő feltételek teljesülését:
a) |
a következők tulajdonjoga vagy hozzáférés a következőkhöz: az uniós SST-szolgáltatás céljára rendelkezésre álló megfelelő SST-érzékelők és az üzemeltetésüket végző humánerőforrások, vagy kifejezetten az SST-szolgáltatások céljára kialakított és az uniós SST-szolgáltatás céljára rendelkezésre álló megfelelő operatív elemzési és adatfeldolgozási képességek; |
b) |
az érintett tagállam elvégezte és validálta az egyes SST-eszközök kezdeti biztonsági kockázatértékelését; |
c) |
az 541/2014/EU határozat 6. cikke alapján elfogadott koordinációs tervet figyelembe vevő cselekvési terv az e rendelet 53. cikkében meghatározott tevékenységek végrehajtására vonatkozóan; |
d) |
a különböző tevékenységek elosztása az 57. cikk alapján kijelölt szakértői csoportok között; |
e) |
a 4. cikkben említett célkitűzések eléréséhez szükséges adatok megosztására vonatkozó szabályok. |
Az SST-szolgáltatások nyújtásában részt venni kívánó tagállamoknak külön kell bizonyítaniuk az a) és b) pontban meghatározott feltételek teljesítését.
A c –e) pontban meghatározott feltételeket illetően az SST-szolgáltatások nyújtásában részt venni kívánó tagállamoknak közösen kell bizonyítaniuk a feltételek teljesítését.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett feltételeket azon részt vevő tagállamok esetében teljesítettnek kell tekinteni, amelyek kijelölt nemzeti szervezetei e rendelet hatálybalépésének napján az 541/2014/EU határozat 7. cikkének megfelelően létrehozott konzorcium tagjai.
(3) Amennyiben nem került sor az (1) bekezdésnek megfelelő együttes javaslat benyújtására, vagy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a benyújtott együttes javaslat nem felel meg az (1) bekezdésben említett feltételeknek, legalább öt ▌tagállam új közös ajánlatot nyújthat be a Bizottsághoz , bizonyítva, hogy megfelelnek az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek ▌.
(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján részletes rendelkezéseket fogadhat el az (1)–(3) bekezdésben említett eljárásokra és elemekre vonatkozóan. Az említett végrehajtási intézkedéseket a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.
57. cikk
A tagállami részvétel szervezeti kerete
(1) Minden olyan tagállam, amely a Bizottság által az 56. cikk (1) bekezdése szerint megfelelőnek ítélt vagy a Bizottság által az 56. cikk (3) bekezdésben említett eljárással kiválasztott javaslatot nyújtott be, kijelöl a képviseletére egy, a területén székhellyel rendelkező partnerségalkotó nemzeti szervezetet. A partnerségalkotó nemzeti szervezet egy tagállami hatóság vagy közhatalmi feladat ellátásával megbízott szerv;
(2) Az (1) bekezdés szerint kijelölt partnerségalkotó nemzeti szervezetek megállapodást kötnek arról, hogy SST-partnerséget hoznak létre, és a megállapodásban rögzítik az 53. cikkben említett tevékenységek végrehajtásában való együttműködésük szabályait és mechanizmusait. A megállapodásnak tartalmaznia kell különösen az 56. cikk (1) bekezdésének c)–e) pontjában említett elemeket, valamint rendelkeznie kell egy olyan kockázatkezelési struktúra létrehozásáról, amely biztosítja az SST-adatok és -információk felhasználására és biztonságos cseréjére vonatkozó rendelkezések végrehajtását.
(3) A partnerségalkotó nemzeti szervezetek a (6) bekezdésben említett szakértői csoportok tevékenységei alapján, valamint a többéves tervvel, a releváns fő teljesítménymutatókkal és a felhasználói igényekkel összhangban jó minőségű uniós SST-szolgáltatásokat fejlesztenek ki. A többéves tervet és a fő teljesítménymutatókat a Bizottság fogadhatja el végrehajtási jogi aktusok révén a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással.
(4) A partnerségalkotó nemzeti szervezetek a meglévő és lehetséges jövőbeli érzékelőket hálózatba szervezik azok összehangolt és optimalizált működtetése érdekében, valamint egy naprakész közös európai jegyzék létrehozása és fenntartása céljából, a tagállamoknak a nemzeti biztonság terén fennálló előjogai sérelme nélkül .
(5) A részt vevő tagállamok a 34. cikk (1) bekezdésében említett általános biztonsági követelmények alapján biztonsági akkreditációt végeznek.
(6) Az SST-ben részt vevő tagállamok szakértői csoportokat jelölnek ki a különböző SST-tevékenységekkel kapcsolatos konkrét kérdésekkel való foglalkozás céljára. A szakértői csoportok állandó jellegűek, irányításukról és személyi állományukról az őket felállító tagállamok partnerségalkotó nemzeti szervezetei határoznak, és minden partnerségalkotó nemzeti szervezetből vehet részt tag a szakértői csoportban.
(7) A partnerségalkotó nemzeti szervezetek és a szakértői csoportok biztosítják az SST-adatok, -információk és -szolgáltatások védelmét.
(8) A Bizottság a 105. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a tagállamok SST-ben való részvétele szervezeti keretének működésére vonatkozó különös rendelkezések és részletes szabályok tekintetében . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
58. cikk
SST-kapcsolattartó pont
(1) a Bizottság , figyelembe véve a partnerségalkotó nemzeti szervezetek ajánlását, a biztonsági kérdésekben és a szolgáltatásnyújtás terén szerzett legjobb tapasztalatok alapján választja ki az SST ügyfélszolgálatot . A kapcsolattartó pont feladatai:
a) |
gondoskodik az SST-információk központosításához, tárolásához és az SST-felhasználók számára történő elérhetővé tételéhez szükséges biztonságos interfészekről, biztosítva az információk megfelelő kezelését és nyomonkövethetőségét; |
b) |
▌jelentéstétel az SST-szolgáltatások teljesítményéről az SST-partnerség és a Bizottság számára ; |
c) |
az annak érdekében szükséges visszajelzések gyűjtése az SST-partnerség számára , hogy biztosítsák a szolgáltatások összehangolását a felhasználói elvárásokkal; |
d) |
a szolgáltatások használatának támogatása, előmozdítása és ösztönzése. |
(2) A partnerségalkotó nemzeti szervezetek megkötik a szükséges végrehajtási intézkedésekre vonatkozó megállapodásokat az SST-kapcsolattartó ponttal.
II. SZAKASZ
Űridőjárás és Föld-közeli objektumok
59. cikk
Űridőjárással kapcsolatos tevékenységek
(1) Az űridőjárással kapcsolatos alkomponensek a következő tevékenységeket támogathatják :
a) |
a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott ágazatokban a felhasználók igényeinek felmérése és azonosítása annak meghatározása céljából, hogy mely űrmeteorológiai szolgáltatások nyújtására kerüljön sor; |
b) |
űrmeteorológiai szolgáltatások nyújtása az űrmeteorológiai szolgáltatások felhasználói számára az azonosított felhasználói igények és műszaki követelmények szerint. |
(2) Az űrmeteorológiai szolgáltatásoknak megszakítás nélkül rendelkezésre kell állniuk. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén kiválasztja e szoláltatásokat a következő szabályok szerint ▌:
a) |
a Bizottság a felhasználói igényeknek, a szolgáltatások technológiai felkészültségének és a kockázatértékelés eredményének megfelelően rangsorolja az uniós szinten megvalósítandó űrmeteorológiai szolgáltatásokat; |
b) |
az űrmeteorológiai szolgáltatás hozzájárulhat a polgári védelmi tevékenységekhez és számos ágazat, például a következők védelméhez : űrtechnológia, közlekedés, GNSS-rendszerek, elektromos villamosenergia-hálózatok és kommunikáció. |
Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(3) Az űrmeteorológiai szolgáltatásokat ellátó köz- vagy magánszektorbeli jogalanyokat ajánlati felhívás útján kell kiválasztani.
60. cikk
A Föld-közeli objektumokkal kapcsolatos tevékenységek
(1) A Föld-közeli objektumokkal kapcsolatos alkomponensek a következő tevékenységeket támogathatják :
a) |
a Föld-közeli objektumok felderítésére és nyomon követésére irányuló tagállami kapacitások feltérképezése; |
b) |
a tagállami létesítmények és kutatóközpontok hálózatba szervezésének előmozdítása; |
c) |
a (2) bekezdésben említett szolgáltatás kifejlesztése; |
d) |
olyan rutinszerű gyorsreagálási szolgáltatás kifejlesztése, amely képes leírni az újonnan felfedezett Föld-közeli objektumokat; |
e) |
a Föld-közeli objektumok európai katalógusának létrehozása. |
(2) Abban az esetben, ha egy objektum megközelíti a Földet, a Bizottság hatáskörén belül, az ENSZ megfelelő szerveinek bevonásával eljárásokat alakíthat ki az Unió és a polgári védelemmel foglalkozó érintett nemzeti hatóságok intézkedéseinek koordinálására .
II. FEJEZET
Govsatcom
61. cikk
A Govsatcom alkalmazási köre
A Govsatcom komponens keretében a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások megfelelő biztonsági követelmények mellett uniós szinten összevonásra kerülnek, az ilyen kapacitásokból és szolgáltatásokból közös uniós eszköztárat alakítanak ki. Ez a komponens a következőkre terjed ki:
a) |
a 66. cikkben említett földi szegmenst alkotó infrastruktúra , valamint a 69. cikkben említett lehetséges világűr-infrastruktúra fejlesztése, kiépítése és üzemeltetése; |
b) |
a Govsatcom-szolgáltatások nyújtásához szükséges kormányzati és kereskedelmi műholdas kommunikációs kapacitás, szolgáltatások és felhasználói berendezések beszerzése; |
c) |
a Govsatcom felhasználói berendezések további interoperabilitásához és szabványosításához szükséges intézkedések. |
62. cikk
A Govsatcom keretében biztosított kapacitások és szolgáltatások
(1) A ▌Govsatcom-kapacitásokat és -szolgáltatásokat a (3) bekezdésben említett szolgáltatásportfólió szerint kell rendelkezésre bocsátani, a (2) bekezdésben említett üzemeltetési követelményeknek, a 34. cikk (1) bekezdésében említett Govsatcom-specifikus biztonsági követelményeknek, valamint a 65. cikkben említett megosztási és elsőbbségi szabályoknak megfelelően. A Govsatcom-kapacitásokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés ingyenes az intézményi és kormányzati felhasználók számára, kivéve abban az esetben, ha a Bizottság a 65. cikk (2) bekezdésének megfelelően árazási politikáról határoz.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a Govsatcom keretében nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó működési követelményeket az igénybevétel egyes eseteire, tehát különösen a válságkezelésre, valamint a kulcsfontosságú infrastruktúra felügyeletére és kezelésére – a diplomáciai kommunikációs hálózatokat is ideértve – vonatkozó műszaki előírások formájában. E működési követelményeknek a felhasználói igények részletes elemzésén kell alapulniuk, és figyelembe kell venniük a meglévő felhasználói berendezések és hálózatok támasztotta követelményeket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a Govsatcom keretében nyújtott szolgáltatások szolgáltatásportfólióját, amely a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások, valamint azok attribútumai kategóriáinak listáját tartalmazza, beleértve a földrajzi lefedettséget, a frekvenciát, a sávszélességet, a felhasználói berendezéseket és a biztonsági elemeket. Ezeket az intézkedéseket rendszeresen frissíteni kell, az (1) bekezdésben említett működési és biztonsági követelményeken kell alapulniuk, és meg kell határozniuk a felhasználók számára ▌nyújtott szolgáltatások prioritási sorrendjét azok relevanciája és kritikussága alapján. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(3a) A belső piaci verseny torzulásának elkerülése érdekében a (3) bekezdésben említett szolgáltatási portfólió keretében figyelembe kell venni a jelenleg elérhető kereskedelmi szolgáltatásokat is.
(4) A Govsatcom-felhasználók a szolgáltatásportfólióban felsorolt kapacitásokhoz és szolgáltatásokhoz ▌férnek hozzá. E hozzáférés a 66. cikkben Govsatcom-központokon keresztül történik.
63. cikk
A műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások biztosítói
E komponens keretében a következő jogalanyok nyújthatnak műholdas kommunikációs kapacitásokat és szolgáltatásokat:
a) |
A 97. cikkben említett Govsatcom-résztvevők, és |
b) |
azok a jogi személyek, amelyeket műholdas kapacitások vagy szolgáltatások nyújtására megfelelően akkreditáltak a 36. cikkben említett biztonsági akkreditációs eljárás szerint, a 34. cikk (1) bekezdésében említett, a Govsatcom komponensre vonatkozóan meghatározott általános biztonsági követelmények alapján. |
64. cikk
GOVSATCOM-felhasználók
(1) A következő jogalanyok lehetnek Govsatcom-felhasználók, amennyiben vészhelyzeti, biztonsági szempontból kritikus küldetések, műveletek és infrastruktúrák felügyeletével és irányításával kapcsolatos feladatokkal bízták meg őket:
a) |
uniós vagy tagállami hatóság vagy közhatalmi feladat ellátásával megbízott valamely szerv; |
b) |
az a) bekezdésben szereplő jogalany nevében és irányítása alatt eljáró természetes vagy jogi személy. |
(2) A Govsatcom-felhasználóknak egy, a 67. cikkben említett résztvevőtől megfelelő felhatalmazást kell kapniuk a Govsatcom-kapacitások és -szolgáltatások használatára, és meg kell felelniük a Govsatcom komponensre vonatkozó, a 34. cikk (1) bekezdésében említett általános biztonsági követelményeknek.
65. cikk
Megosztási és elsőbbségi szabályok
(1) A közös műholdas kommunikációs kapacitások, szolgáltatások és felhasználói berendezések Govsatcom-résztvevők közötti megosztását és az idevágó elsőbbségi szabályokat a felhasználók védelmi és biztonsági kockázatainak elemzése alapján kell megállapítani. Az elemzés során figyelembe kell venni a meglévő kommunikációs infrastruktúrát és a meglévő képességek rendelkezésre állását, valamint az uniós és tagállami szintű földrajzi lefedettségüket. A megosztás és az elsőbbségi szabályok a felhasználókat azok relevanciája és kritikussága alapján részesítik előnyben.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján részletes szabályokat fogad el a kapacitások, a szolgáltatások és a felhasználói berendezések megosztására és az idevágó elsőbbségi szabályokra vonatkozóan, figyelembe véve az igénybevétel különböző esetei iránti várható igényt és az említett igénybevételi esetekben felmerülő biztonsági kockázatok elemzését , és adott esetben a költséghatékonyságot .
Azáltal, hogy e szabályokban meghatározza az árpolitikát, a Bizottság biztosítja, hogy a Govsatcom-kapacitások és -szolgáltatások nyújtása ne torzítsa a piacot, továbbá biztosítja, hogy ne legyen hiány a Govsatcom-kapacitásokban.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(3) Az ugyanazon Govsatcom-résztvevő által felhatalmazott Govsatcom-felhasználók között a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások megosztását és elsőbbségi szabályait a szóban forgó résztvevő határozza meg és hajtja végre.
66. cikk
A földi szegmenst alkotó infrastruktúra és üzemeltetése
(1) A földi szegmens magában foglalja az ahhoz szükséges infrastruktúrát, hogy a felhasználók számára a 65. cikknek megfelelően szolgáltatásokat lehessen nyújtani, különösen a Govsatcom-központokat, amelyeket e komponens keretében a Govsatcom-felhasználóknak a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások szolgáltatóihoz való csatlakozása érdekében kell beszerezni. A földi szegmensnek és működésének meg kell felelnie a Govsatcom komponensre vonatkozó, a 34. cikk (1) bekezdésében említett általános biztonsági követelményeknek.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a földi szegmenst alkotó infrastruktúra helyét. Ezek a végrehajtási jogi aktusok – amelyeket a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni – nem róhatnak jelentős többletterhet vagy -költséget a tagállamokra , és nem sérthetik a tagállamok jogát azon döntésre, hogy nem fogadnak be ilyen típusú infrastruktúrát.
67. cikk
Govsatcom-résztvevők és illetékes hatóságok
(1) A tagállamok, a Tanács, a Bizottság és az EKSZ annyiban Govsatcom-résztvevők, hogy ők adnak felhatalmazást a Govsatcom-felhasználók számára, illetve a műholdas kommunikációs kapacitásokat vagy a földi szegmensek számára kialakított helyszíneket, illetve a földi szegmenshez tartozó létesítmények bizonyos részeit ők biztosítják.
Amennyiben a Tanács, a Bizottság vagy az EKSZ felhatalmazást adnak a Govsatcom-felhasználóknak, illetve biztosítják a műholdas kommunikációs kapacitást, a földi szegmensek számára kialakított helyszíneket, illetve a földi szegmenshez tartozó létesítmények bizonyos részeit valamely tagállam területén, az ilyen felhatalmazás vagy biztosítás nem lehet ellentétes az adott tagállam alkotmányos jogában meghatározott, a semlegességre vagy el nem kötelezettségre vonatkozó rendelkezésekkel.
(2) Az uniós ügynökségek csak annyiban válhatnak Govsatcom-résztvevővé, amennyiben ez szükséges feladataik teljesítéséhez és összhangban az érintett ügynökség és az azt felügyelő uniós intézmény közti igazgatási megállapodásban meghatározott részletes szabályokkal.
(3) Minden résztvevő kijelöl egy illetékes Govsatcom-hatóságot.
(4) Az illetékes Govsatcom-hatóság gondoskodik az alábbiakról:
a) |
a szolgáltatások igénybevétele az idevágó biztonsági követelményeknek megfelelően történik; b) |
b) |
a Govsatcom-felhasználók hozzáférési jogainak meghatározása és kezelése; |
c) |
a felhasználói berendezések és a hozzájuk tartozó elektronikus kommunikációs kapcsolatok és információk használata és kezelése az idevágó biztonsági követelményeknek megfelelően történik; |
d) |
központi kapcsolattartó pont létrehozása, amely szükség esetén segítséget nyújt a biztonságot veszélyeztető kockázatok és fenyegetések jelentéséhez, különösen az e komponens keretében nyújtott szolgáltatásokat érintő, potenciálisan káros elektromágneses interferencia észlelését illetően. |
68. cikk
A Govsatcom-kínálat és -kereslet nyomon követése
A Bizottság a kínálat és a kereslet közötti egyensúly optimalizálása érdekében az új kockázatokat és fenyegetéseket, valamint az új technológiai fejlesztéseket is szem előtt tartva folyamatosan figyelemmel kíséri a Govsatcom-kapacitások és -szolgáltatások kínálatát – beleértve a meglévő, keringési pályán lévő Govsatcom-kapacitások egységbe szervezését és megosztását– és az azok iránti kereslet alakulását.
▌
IX. CÍM
AZ EURÓPAI UNIÓ ŰRPROGRAMÜGYNÖKSÉGE
I. FEJEZET
Az Ügynökséggel kapcsolatos általános rendelkezések
70. cikk
Az Ügynökség jogállása
(1) Az Ügynökség az Unió szerve. Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkezik.
(2) Az Ügynökség minden egyes tagállamban az adott jog szerint a jogi személyeket megillető legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Különösen ingó- és ingatlanvagyont szerezhet, illetve idegeníthet el, és perképességgel rendelkezik.
(3) Az Ügynökséget ügyvezető igazgatója képviseli.
71. cikk
Az Ügynökség székhelye és a helyi irodák .
(1) Az Ügynökség székhelye Prága (Cseh Köztársaság).
(2) Az Ügynökség személyzete az (EU) 2016/413 vagy az (EU) 2017/1406 bizottsági végrehajtási határozatban említett valamely Galileo vagy EGNOS földi központban is elhelyezhető a vonatkozó megállapodásban meghatározott programtevékenységek végrehajtása céljából.
(3) A program szükségleteinek függvényében a 79. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárás szerint helyi irodák hozhatók létre az Ügynökség számára.
II. FEJEZET
Az Ügynökség felépítése
72. cikk
Igazgatási és irányítási struktúra
(1) Az Ügynökség igazgatási és irányítási struktúráját a következők alkotják:
a) |
az Igazgatótanács; |
b) |
az ügyvezető igazgató; |
c) |
a Biztonsági Akkreditációs Tanács. |
(2) Az Igazgatótanács, az ügyvezető igazgató, és a Biztonsági Akkreditációs Tanács ▌ együttműködnek annak érdekében, hogy az Ügynökség működését és a koordinációt az Ügynökség belső szabályai – például az Igazgatótanács eljárási szabályzata, a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzata, az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályok, a személyzeti állomány jogállására vonatkozó végrehajtási szabályok és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó részletes szabályok – által meghatározott eljárásokkal összhangban biztosítsa.
73. cikk
Igazgatótanács
(1) Az Igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből és a Bizottság három képviselőjéből áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek. Az Igazgatótanács egy, az Európai Parlament által kijelölt tagot is magában foglal, aki nem rendelkezik szavazati joggal.
(2) A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke vagy alelnöke, a Tanács egy képviselője, a főképviselő egy képviselője, valamint az Európai Űrügynökség egy képviselője az Igazgatótanács eljárási szabályzatában megállapított feltételek mellett , az őket közvetlenül érintő ügyekben meghívást kapnak az Igazgatótanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre.
(3) Az Igazgatótanács minden tagja mellé póttagot neveznek ki. A tagot távollétében a póttag képviseli.
(4) Minden tagállam kinevez egy tagot és egy póttagot az Igazgatótanácsba, figyelembe véve az Ügynökség feladatai terén meglévő tudásukat , valamint a megfelelő vezetői, igazgatási és költségvetési készségeiket. Az Igazgatótanács tevékenységei folytonosságának biztosítása érdekében az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok törekednek képviselőik Igazgatótanácson belüli cserélődésének korlátozására. Valamennyi félnek törekednie kell a férfi és női képviselők kiegyensúlyozott arányára az Igazgatótanácsban.
(5) Az Igazgatótanács tagjainak és póttagjainak megbízatása négy évre szól, és ▌megújítható.
(6) Adott esetben a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselőinek részvételéről és a részvétel feltételeiről a 98. cikkben említett megállapodásokban kell rendelkezni, az Igazgatótanács eljárási szabályzatának betartásával. E képviselők nem rendelkeznek szavazati joggal.
74. cikk
Az Igazgatótanács elnöke
(1) Az Igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező tagjai közül elnököt és alelnököt választ. Az alelnök hivatalból helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi nem tudja ellátni feladatait.
(2) Az elnök és az alelnök megbízatása két évre szól, és egyszer megújítható. A megbízatás lejár, amint az adott személy igazgatótanácsi tagsága megszűnik.
(3) Az Igazgatótanács felmentheti az elnököt, az alelnököt vagy mindkettőt.
75. cikk
Az Igazgatótanács ülései
(1) Az Igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze.
(2) Az ügyvezető igazgató részt vesz a tanácskozásokon, amennyiben az elnök másként nem dönt. Szavazati joggal nem rendelkezik.
(3) Az Igazgatótanács rendszeres jelleggel, évente legalább kétszer rendes ülést tart. Az Igazgatótanács az elnök kezdeményezésére vagy tagjai egyharmadának kérésére is összeül.
(4) Az Igazgatótanács az üléseire megfigyelőként meghívhat bárkit, akinek véleménye érdeklődésre tarthat számot. Az Igazgatótanács tagjai – az eljárási szabályzatra figyelemmel – tanácsadók és szakértők segítségét is igénybe vehetik.
(5) Amennyiben a megbeszélések során felmerül az érzékeny nemzeti infrastruktúra használata , a tagállamok képviselői, valamint a Bizottság képviselője a szükséges ismeret elve alapján részt vehetnek az Igazgatótanács ülésein és tanácskozásain, a szavazásban azonban csak az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői és a Bizottság egy képviselője vehetnek részt. Abban az esetben, ha az Igazgatótanács elnöke nem az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok valamelyikének képviselője, akkor az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői helyettesítik. Az Igazgatótanács eljárási szabályzata határozza meg azokat a helyzeteket, amelyekben ez az eljárás alkalmazható.
(6) Az Igazgatótanács számára az Ügynökség biztosítja a titkárságot.
76. cikk
Az Igazgatótanács szavazási szabályai
(1) E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az Igazgatótanács határozatait a szavazati joggal rendelkező tagjainak többségével hozza meg.
Az igazgatótanácsi elnök és alelnök megválasztásához és felmentéséhez, valamint a költségvetés és a munkaprogramok elfogadásához, a 98. cikk (2) bekezdésében említett szabályok és az Ügynökség biztonsági szabályzata elfogadásához, az eljárási szabályzat elfogadásához, a helyi irodák létrehozásához és a fogadó tagállamra vonatkozóan a 92. cikkben említett feltételeinek jóváhagyásához a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados szavazattöbbségére van szükség.
(2) Minden tagállami és bizottsági képviselő egy szavazattal rendelkezik. Valamely szavazati joggal rendelkező tag távollétében a póttagja jogosult a szavazati joga gyakorlására. ▌A 77. cikk (2) bekezdésének a) ▌pontján, valamint ▌– az V. cím II. fejezete szerinti ügyek kivételével – a 77. cikk (5) bekezdésén alapuló határozatok csak a Bizottság képviselőinek igenlő szavazatával fogadhatók el.
(3) Az Igazgatótanács eljárási szabályzatában rögzíteni kell a szavazás részletes módját, különösen azokat a feltételeket, amelyek alapján egy tag egy másik tag nevében eljárhat, valamint adott esetben a határozatképesség feltételeit , és a határozatképességre vonatkozó megfelelő követelményeket .
77. cikk
Az Igazgatótanács feladatai
(1) Az Igazgatótanács gondoskodik arról, hogy az Ügynökség a ráruházott feladatokat az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően lássa el, és meghoz minden ehhez szükséges határozatot a Biztonsági Akkreditációs Tanács által az V. cím II. fejezet szerinti tevékenységekkel kapcsolatosan ellátott hatáskörök sérelme nélkül.
(2) Az Igazgatótanács továbbá:
a) |
minden év november 15-ig – a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk b) pontjának megfelelően kidolgozott rész változatlan formában való beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően – elfogadja az Ügynökség soron következő évre vonatkozó munkaprogramját; |
x) |
legkésőbb az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkében meghatározott többéves pénzügyi keret első évének június 30-áig – a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk a) pontjának megfelelően kidolgozott rész változatlan formában való beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően – elfogadja az Ügynökségnek az e többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó többéves munkaprogramját. Az Európai Parlamenttel konzultálni kell e többéves munkaprogrammal kapcsolatban, feltéve ha a konzultáció célja a véleménycsere, és a konzultáció eredménye nem köti az Ügynökséget. |
b) |
teljesíti a 84. cikk (5), (6), (10) és (11) bekezdésében előírt, költségvetéssel kapcsolatos feladatait; |
c) |
felügyeli a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont működését a 34. cikk (3) bekezdés b) pontjában említettek szerint; |
d) |
a 94. cikknek megfelelően rendelkezéseket fogad el az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) végrehajtására; |
e) |
jóváhagyja a 98. cikkben említett szabályokat azt követően, hogy e szabályoknak a biztonsági akkreditációt érintő rendelkezéseiről konzultált a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal; |
f) |
elfogadja a feladatai teljesítéséhez szükséges technikai eljárásokat; |
g) |
a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk c) pontjának megfelelően kidolgozott rész változtatás nélküli beillesztését követően elfogadja az Ügynökség tevékenységeiről és kilátásairól szóló éves jelentést, és július 1-jéig továbbítja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek; |
h) |
biztosítja a 102. cikkben meghatározott értékelésekből és ellenőrzésekből, továbbá az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból és valamennyi belső és külső ellenőrzési jelentésből származó következtetés és ajánlás megfelelő nyomon követését, és az értékelési eljárások eredménye szempontjából releváns valamennyi információt továbbítja a költségvetési hatóságnak; |
i) |
a 31. cikk (2) bekezdésében említett pénzügyi partnerségi keretmegállapodások, valamint a 28. cikk (2a) bekezdésében és a 30. cikk (5) bekezdésében említett hozzájárulási megállapodások aláírása előtt konzultál az ügyvezető igazgatóval annak kezdeményezésére; |
j) |
elfogadja az Ügynökség 96. cikkben említett biztonsági szabályait; |
k) |
az ügyvezető igazgató javaslata alapján csalás elleni stratégiát hagy jóvá; |
l) |
szükség esetén és az ügyvezető igazgató javaslatai alapján jóváhagyja a 77. cikk (1) bekezdésének n) pontjában említett szervezeti felépítést; |
▌
n) |
számvitelért felelős – a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alatt álló – tisztviselőt nevez ki (aki lehet a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője), aki feladatai ellátása során teljes mértékben függetlenül jár el; |
o) |
elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát. |
(3) Az Ügynökség személyi állománya tekintetében az Igazgatótanács gyakorolja az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában (a továbbiakban: személyzeti szabályzat), illetve az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekben a kinevezésre jogosult hatóságra, valamint a munkaszerződések megkötésére felhatalmazott hatóságra ruházott jogokat (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskörök).
Az Igazgatótanács – a személyzeti szabályzat 110. cikke szerinti eljárásnak megfelelően – a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdése és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 6. cikke alapján határozatot hoz, amellyel a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott megfelelő hatásköröket az ügyvezető igazgatóra ruházza át, továbbá meghatározza e hatáskör-átruházás felfüggesztésének feltételeit. Az ügyvezető igazgató jelentést tesz az Igazgatótanácsnak ezen átruházott hatáskörök gyakorlásáról. Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök továbbruházására.
Az e bekezdés második albekezdése alkalmazásában, rendkívüli körülmények által indokolt esetben az Igazgatótanács határozat útján átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházását, valamint e hatásköröknek ez utóbbi által másra történő átruházását, és e hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára, illetőleg a személyzetnek egy, az ügyvezető igazgatón kívüli tagjára.
A második albekezdéstől eltérve az Igazgatótanács az első albekezdésben – az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekben részt vevő személyi állomány felvétele, értékelése és új fokozatba sorolása, valamint az említett személyi állománnyal szembeni fegyelmi intézkedések tekintetében – meghatározott hatásköröket köteles a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökére átruházni.
Az Igazgatótanács elfogadja a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek végrehajtási intézkedéseit a személyzeti szabályzat 110. cikkében előírt eljárásnak megfelelően. Az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekben részt vevő személyi állomány felvétele, értékelése és új fokozatba sorolása, valamint az említett személyi állománnyal szembeni fegyelmi intézkedések tekintetében az Igazgatótanács először a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal konzultál, és kellőképpen figyelembe veszi annak észrevételeit.
Az Igazgatótanács elfogad továbbá egy határozatot, amelyben megállapítja a nemzeti szakértőknek az Ügynökséghez történő kirendelésére vonatkozó szabályokat. E határozat elfogadása előtt az Igazgatótanács konzultál a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal az V. cím II. fejezetében említett biztonsági akkreditációs tevékenységekben részt vevő nemzeti szakértők kirendelését illetően, és kellőképpen figyelembe veszi annak észrevételeit.
(4) Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki, és megbízatását a 89. cikknek megfelelően meghosszabbíthatja vagy megszüntetheti.
(5) Az Igazgatótanács fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett a teljesítményét illetően, különös tekintettel az Ügynökség hatáskörébe tartozó biztonsági kérdésekre, kivéve az V. cím II. fejezetével összhangban végzett tevékenységeket.
78. cikk
Ügyvezető igazgató
(1) Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató vezeti. Az ügyvezető igazgató a tevékenységéért felelősséggel tartozik az Igazgatótanácsnak.
Ez a bekezdés a 82. cikknek megfelelően nem érinti a Biztonsági Akkreditációs Tanács, valamint a felügyelete alá tartozó ügynökségi személyzet önállóságát és függetlenségét, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének a 37., illetve a 81. cikk szerint biztosított hatásköröket.
(2) A Bizottság és az Igazgatótanács hatásköreinek sérelme nélkül az ügyvezető igazgató feladatai teljesítése során függetlenül jár el, utasításokat kormányoktól vagy más szervtől nem kérhet és nem fogadhat el.
79. cikk
Az ügyvezető igazgató feladatai
(1) Az ügyvezető igazgató a következő feladatokat látja el:
a) |
képviseli az Ügynökséget és aláírja a 31. cikk (2) bekezdésében , a 28. cikk (2a) bekezdésében és a 30. cikk (5) bekezdésében említett megállapodást; |
b) |
előkészíti az Igazgatótanács munkáját és szavazati jog nélkül részt vesz az Igazgatótanács munkájában, a 76. cikk második albekezdésére figyelemmel; |
c) |
végrehajtja az Igazgatótanács határozatait; |
d) |
a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk a) és b) pontjának megfelelően elkészített és elfogadott részek kivételével elkészíti az Ügynökség többéves és éves munkaprogramjait és azokat jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak; |
e) |
végrehajtja a többéves és az éves munkaprogramokat, a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke által végrehajtott részek kivételével; |
f) |
az Igazgatótanács minden egyes ülésére jelentést készít az éves munkaprogram és adott esetben a többéves munkaprogram végrehajtása terén elért eredményekről, amelybe változatlan formában beilleszti a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke által kidolgozott részt; |
g) |
a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk c) pontjának megfelelően az V. cím szerinti tevékenységek vonatkozásában elkészített és jóváhagyott rész kivételével elkészíti az Ügynökség tevékenységeiről és kilátásairól szóló éves jelentést, és azt jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak; |
h) |
ellátja az Ügynökség napi ügyvitelét és minden szükséges intézkedést megtesz – beleértve belső igazgatási utasítások elfogadását és tájékoztatók közzétételét is – az Ügynökség e rendelettel összhangban történő működésének biztosítása érdekében; |
i) |
a 84. cikknek megfelelően elkészíti az Ügynökség tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatástervezetet, és a 85. cikknek megfelelően végrehajtja a költségvetést; |
j) |
biztosítja, hogy az Ügynökség a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont üzemeltetőjeként követni tudja a 2014/496/KKBP határozat alapján hozott utasításokat és be tudja tölteni az 1104/2011/EU határozat 6. cikkében említett szerepét; |
k) |
biztosítja az összes releváns, különösen a biztonsághoz kapcsolódó információ áramlását az Ügynökség 72. cikk (1) bekezdésében említett struktúráján belül; |
l) |
meghatározza – az V. cím II. fejezete szerinti biztonsági akkreditációs tevékenységekkel kapcsolatos kérdések tekintetében a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökével szoros együttműködésben – az Ügynökség szervezeti felépítését, és jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak. Az Ügynökség felépítésének tükröznie kell a program különböző komponenseinek sajátosságait; |
m) |
az Ügynökség személyi állománya tekintetében gyakorolja a 37. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében meghatározott, az említett bekezdés második albekezdésének megfelelően ráruházott hatáskört; |
n) |
biztosítja, hogy a titkárság és annak megfelelő működéséhez szükséges összes forrás a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak, a 37. cikk (3) bekezdésében említett szerveknek, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének a rendelkezésére álljon; |
o) |
cselekvési tervet készít a 102. cikkben említett értékelések megállapításai és ajánlásai nyomon követésének biztosítása érdekében – a cselekvési tervnek az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekre vonatkozó szakasza kivételével –, és a Biztonsági Akkreditációs Tanács által készített rész változatlan formában történő beillesztését követően évente kétszer jelentést nyújt be a Bizottságnak az elért eredményekről, amelyet tájékoztatás céljából az Igazgatótanácsnak is be kell nyújtani; |
p) |
az Unió pénzügyi érdekei védelmében:
|
q) |
kidolgozza az Ügynökség csalás elleni stratégiáját, amely – tekintettel a végrehajtandó intézkedések költség-haszon elemzésére – arányos a csalás kockázataival, és figyelembe veszi az OLAF vizsgálatainak megállapításait és ajánlásait, és jóváhagyásra benyújtja a stratégiát az Igazgatótanácsnak; |
r) |
amennyiben erre felkérést kap, jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek feladatai ellátásáról. A Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai ellátásáról. |
(2) Az ügyvezető igazgató dönt arról, hogy az Ügynökség feladatainak hatékony és eredményes végrehajtása céljából szükséges-e egy vagy több munkatársat egy vagy több tagállamba kihelyezni. A helyi irodára vonatkozó döntést megelőzően az ügyvezető igazgató megszerzi a Bizottság, az Igazgatótanács és az érintett tagállam(ok) előzetes jóváhagyását. Az idevágó határozatban oly módon kell megállapítani a helyi iroda által ellátandó tevékenységek körét, hogy megelőzhetők legyenek a szükségtelen költségek és az Ügynökségen belüli igazgatási feladatkörök közötti indokolatlan átfedések. Az érintett tagállammal (tagállamokkal) fogadási megállapodás megkötésére lehet szükség. Amennyiben lehetséges, az emberi erőforrásokra és a költségvetésre gyakorolt hatást be kell építeni a 84. cikk (6) bekezdésében említett egységes programozási dokumentum tervezetébe.
80. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács igazgatási feladatai
A 37. cikkben említett feladatokon kívül a Biztonsági Akkreditációs Tanács az Ügynökség irányítása részeként:
a) |
elkészíti és jóváhagyja a többéves munkaprogramnak az V. cím II. fejezete szerinti működési tevékenységekkel, valamint az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön a többéves munkaprogramba; |
b) |
elkészíti és jóváhagyja az éves munkaprogramnak az V. cím II. fejezete szerinti működési tevékenységekkel, valamint az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön az éves munkaprogramba; |
c) |
elkészíti és jóváhagyja az éves jelentésnek az Ügynökségnek az V. cím II. fejezetében meghatározott tevékenységeivel és kilátásaival, valamint az e tevékenységek és kilátások teljesítéséhez szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön az éves jelentésbe. |
81. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke
(1) A Biztonsági Akkreditációs Tanács a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével tagjai közül egy elnököt és egy alelnököt választ. Amennyiben a Biztonsági Akkreditációs Tanács két ülését követően nem sikerült kétharmados többséget elérni, elég az egyszerű többség.
(2) Az alelnök hivatalból helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi nem tudja ellátni feladatait.
(3) A Biztonsági Akkreditációs Tanács felmentheti az elnököt, az alelnököt vagy mindkettőt. A felmentésre vonatkozó határozatot kétharmados többséggel fogadja el.
(4) A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének és alelnökének megbízatása két évre szól, és egyszer megújítható. Az elnök vagy az alelnök megbízatása lejár, amikor az adott személy biztonsági akkreditációs tanácsi tagsága megszűnik.
82. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács szervezeti felépítése
(1) A Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak a feladatai független ellátásához szükséges valamennyi emberi és anyagi erőforrás rendelkezésére áll. A 36. cikk i) pontjában említett önállósági és függetlenségi elvek sérelme nélkül hozzáféréssel rendelkezik továbbá a feladatai teljesítése szempontjából hasznos, az Ügynökség és annak egyéb szervei rendelkezésére álló valamennyi információhoz.
(2) A program különféle komponenseivel kapcsolatos célkitűzésekkel összhangban a Biztonsági Akkreditációs Tanács és a felügyelete alá tartozó ügynökségi személyi állomány az Ügynökség többi tevékenységétől, különösen a rendszerek hasznosításához kapcsolódó működési tevékenységektől függetlenül és önállóan végzi a munkáját. Az Ügynökség személyzetének a Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete alatt álló egyik tagja sem kaphat egyidejűleg más feladatokat az Ügynökségen belül.
E célból az Ügynökségen belül szervezetileg ténylegesen szét kell választani az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekben részt vevő személyi állományt és az Ügynökség személyi állományának többi részét. A Biztonsági Akkreditációs Tanács haladéktalanul tájékoztatja az ügyvezető igazgatót, az Igazgatótanácsot és a Bizottságot bármely olyan körülményről, amely veszélyeztetheti önállóságát vagy függetlenségét. Abban az esetben, ha az Ügynökségen belül nem orvosolható a helyzet, a Bizottság a megfelelő felekkel konzultálva vizsgálatot végez. E vizsgálat eredményének alapján a Bizottság megteszi az Ügynökség által végrehajtandó, megfelelő enyhítő intézkedéseket, és ezekről tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(3) A Biztonsági Akkreditációs Tanács különleges alárendelt, az utasításai alapján működő szerveket hoz létre, amelyek feladata egyes meghatározott ügyek kezelése. A Biztonsági Akkreditációs Tanács, miközben biztosítja a munka szükséges folyamatosságát, létrehoz egy testületet, amelynek feladata a biztonsági elemzések felülvizsgálata és tesztelése, valamint a vonatkozó kockázati jelentések elkészítése annak érdekében, hogy segítse a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot határozatainak előkészítését. A Biztonsági Akkreditációs Tanács az említett testület munkájának elősegítése érdekében szakértői csoportokat hozhat létre és szüntethet meg.
83. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének feladatai
(1) A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke gondoskodik arról, hogy a Tanács teljesen függetlenül lássa el biztonsági akkreditációs tevékenységeit, valamint elvégzi az alábbi feladatokat:
a) |
a Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete mellett irányítja a biztonsági akkreditációs tevékenységeket; |
b) |
a Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete mellett végrehajtja az Ügynökség többéves és éves munkaprogramjainak az V. cím II. fejezete szerinti részét; |
c) |
együttműködik az ügyvezető igazgatóval annak érdekében, hogy segítse a létszámterv 84. cikk (4) bekezdésében említett tervezetének és az Ügynökség szervezeti felépítésének a kialakításában; |
d) |
elkészíti az elért eredményekről szóló jelentésnek az V. cím II. fejezete szerinti működési tevékenységeket ismertető szakaszát, és azt kellő időben benyújtja a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és az ügyvezető igazgatónak ahhoz, hogy az bekerülhessen az elért eredményekről szóló jelentésbe; |
e) |
elkészíti az éves jelentésnek és a cselekvési tervnek az V. cím II. fejezete által felölelt működési tevékenységeket ismertető szakaszát, és azt kellő időben benyújtja az ügyvezető igazgatónak; |
f) |
képviseli az Ügynökséget az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekkel és határozatokkal kapcsolatban; |
g) |
az Ügynökségnek az V. cím II. fejezete által felölelt tevékenységeket végző személyi állománya tekintetében gyakorolja a 77. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett, a 77. cikk (3) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban ráruházott hatáskört. |
(2) Az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekkel kapcsolatosan az Európai Parlament és a Tanács felkérheti a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökét arra, hogy vegyen részt az említett intézményeknél az Ügynökség munkájáról és kilátásairól, ezen belül a többéves és az éves munkaprogramról szóló véleménycserében.
III. FEJEZET
Az Ügynökséggel kapcsolatos pénzügyi rendelkezések
84. cikk
Az Ügynökség költségvetése
(1) Egyéb források és díjak ▌sérelme nélkül, a bevételek és kiadások egyensúlyának biztosítása érdekében az Ügynökség bevétele magában foglalja az Unió költségvetésében szereplő uniós hozzájárulást. Az Ügynökség eseti támogatásokban részesülhet az uniós költségvetésből.
(2) Az Ügynökség kiadásai fedezik a személyi, igazgatási és infrastrukturális kiadásokat, a működési költségeket, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács – köztük a 37. cikk (3) bekezdésében és a 82. cikk (3) bekezdésében említett szervek – működésével és az Ügynökség által feladatai ellátása céljából kötött szerződésekkel és megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokat.
(3) A bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.
(4) Az ügyvezető igazgató – a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökével szoros együttműködésben – az V. cím II. fejezete által felölelt tevékenységekre vonatkozóan kimutatástervezetet készít az Ügynökség következő pénzügyi évre vonatkozó tervezett bevételeiről és kiadásairól, világosan elkülönítve a kimutatástervezetnek az Ügynökség biztonsági akkreditációs tevékenységeire és egyéb tevékenységeire vonatkozó elemeit. A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke az említett tervezetről írásbeli nyilatkozatot készíthet, az ügyvezető igazgató pedig a tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatás tervezetét és a nyilatkozatot a létszámterv tervezetével együtt megküldi az Igazgatótanácsnak és a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak.
(5) Az Igazgatótanács – a tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatástervezet alapján és az V. cím II. fejezete által felölelt tevékenységek tekintetében a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal szoros együttműködésben – minden évben összeállítja az Ügynökség következő évi, tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatását.
(6) Az Igazgatótanács január 31-ig továbbítja az egységes programozási dokumentum tervezetét – amely magában foglalja többek között a tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatást, a tervezett létszámtervet és az ideiglenes éves munkaprogramot – a Bizottságnak és azon harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek, amelyekkel az Ügynökség a 98. cikkel összhangban megállapodásokat kötött.
(7) A Bizottság továbbítja a tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatást az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (a továbbiakban: a költségvetési hatóság) az Európai Unió általános költségvetés-tervezetével együtt.
(8) A tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatás alapján a Bizottság a létszámtervhez általa szükségesnek tartott becsült összegeket, valamint az általános költségvetésre terhelendő támogatási összeget felveszi az Európai Unió általános költségvetés-tervezetébe, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkével összhangban a költségvetési hatóság elé terjeszt.
(9) A költségvetési hatóság engedélyezi az Ügynökségnek nyújtott hozzájárulásra vonatkozó célelőirányzatokat, és elfogadja az Ügynökség létszámtervét.
(10) A költségvetést az Igazgatótanács fogadja el. Az Ügynökség költségvetése az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. A költségvetést szükség szerint a végleges költségvetésnek megfelelően ki kell igazítani.
(11) Az Igazgatótanács a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot, ha olyan projektet szándékozik megvalósítani, amely a költségvetési finanszírozást lényegesen érinti, különös tekintettel az ingatlanokkal kapcsolatos projektekre, mint amilyen például az épületek bérlete, illetve vétele. Erről tájékoztatja a Bizottságot.
(12) Amennyiben a költségvetési hatóság valamely ága jelzi véleménynyilvánítási szándékát, akkor véleményét a projektről szóló értesítés időpontjától számított hat héten belül megküldi az Igazgatótanácsnak.
85. cikk
Az Ügynökség költségvetésének végrehajtása
(1) Az Ügynökség költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.
(2) Az ügyvezető igazgató minden évben megküldi a költségvetési hatóságnak az értékelési feladatai gyakorlásához szükséges összes információt.
86. cikk
Az Ügynökség beszámolójának benyújtása és mentesítés
Az Ügynökség előzetes és végleges beszámolójának benyújtására és a költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítésre a költségvetési rendeletben, valamint a költségvetési rendelet [70. cikkében] említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatban szereplő szabályokat és időbeni ütemezést kell alkalmazni.
87. cikk
Az Ügynökséggel kapcsolatos pénzügyi rendelkezések
Az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Igazgatótanács fogadja el. Ezek a szabályok nem térhetnek el a költségvetési rendelet [70. cikkében] említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzattól, kivéve, ha az eltérés kifejezetten szükséges az Ügynökség működéséhez, és ahhoz a Bizottság előzetes hozzájárulását adta.
V. FEJEZET
Az Ügynökség humánerőforrása
88. cikk
Az Ügynökség személyzete
(1) Az Ügynökség által alkalmazott személyekre a személyzeti szabályzat, az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az említett személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazásában az Unió intézményei által közösen elfogadott szabályok vonatkoznak.
(2) Az Ügynökség személyi állománya olyan alkalmazottakból áll, akiknek a felvételét az Ügynökség feladatai ellátása érdekében szükségesnek ítéli. A személyi állomány tagjainak az általuk kezelt adatok minősítésének megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük.
(3) Az Ügynökség belső szabályainak, ezen belül az Igazgatótanács eljárási szabályzatának, a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatának, az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályoknak, a személyzeti szabályzatot végrehajtó szabályoknak és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályoknak a 36. cikk i) pontjának megfelelően biztosítaniuk kell a biztonsági akkreditációs tevékenységeket végző személyi állomány önállóságát és függetlenségét az Ügynökség többi tevékenységét végző személyi állománytól.
89. cikk
Az ügyvezető igazgató kinevezése és hivatali ideje
(1) Az ügyvezető igazgatót az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikke a) pontjának megfelelően az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként veszik fel.
Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki érdemei, dokumentált igazgatási és vezetői készségei, valamint az érintett területen szerzett szakértelme és tapasztalata alapján egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában vagy másutt közzétett pályázati felhívást követően megrendezett nyílt és átlátható versenyvizsga eredményei alapján a Bizottság által javasolt jelöltek legalább három jelöltet tartalmazó listájáról.
Az Igazgatótanács által az ügyvezető igazgatói álláshely betöltésére kiválasztott jelölt az első adandó alkalommal felkérhető arra, hogy nyilatkozatot tegyen az Európai Parlament előtt és megválaszolja a parlamenti képviselők kérdéseit.
Az ügyvezető igazgatóval történő szerződéskötés céljából az Ügynökséget az Igazgatótanács elnöke képviseli.
Az Igazgatótanács az ügyvezető igazgató kinevezésére vonatkozó határozatát tagjainak kétharmados többségével fogadja el.
(2) Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Hivatali idejének lejártával a Bizottság értékelést készít az ügyvezető igazgató teljesítményéről, az Ügynökség jövőbeli feladatainak és kihívásainak figyelembevételével.
Az Igazgatótanács – a Bizottság javaslata alapján és az első albekezdésben említett értékelés figyelembevételével – az ügyvezető igazgató hivatali idejét egy alkalommal legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja.
Az ügyvezető igazgató hivatali idejének meghosszabbításáról szóló határozatot az Igazgatótanács tagjainak kétharmados többségével fogadja el.
Az az ügyvezető igazgató, akinek a hivatali idejét meghosszabbították, ezt követően nem vehet részt az ugyanazon álláshelyre vonatkozó kiválasztási eljárásban.
Az Igazgatótanács tájékoztatja az Európai Parlamentet az ügyvezető igazgató hivatali idejének meghosszabbítására irányuló szándékáról. A meghosszabbítás előtt az ügyvezető igazgató felkérhető arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottságai előtt nyilatkozatot tegyen, és válaszoljon a képviselők kérdéseire.
(3) Az Igazgatótanács a Bizottságnak vagy tagjai egyharmadának a javaslata alapján, tagjainak kétharmados többségével hozott határozattal felmentheti az ügyvezető igazgatót.
(4) Az Európai Parlament és a Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót arra, hogy vegyen részt az említett intézményeknél az Ügynökség munkájáról és kilátásairól, ezen belül a többéves és az éves munkaprogramról szóló véleménycserében. Ez a véleménycsere nem érinthet az V. cím II. fejezete szerinti biztonsági akkreditációs tevékenységekkel kapcsolatos kérdéseket.
90. cikk
Nemzeti szakértők kirendelése az Ügynökséghez
Az Ügynökség a tagállamokból, a tagállami ügynökségekből, valamint a 98. cikk (2) bekezdésének megfelelően a részt vevő harmadik országokból és a nemzetközi szervezetektől kirendelt nemzeti szakértőket alkalmazhat. E szakértőknek a 42. cikk c) pontjának megfelelően az általuk kezelt adatok minősítésének megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük. Ezekre az alkalmazottakra a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek nem vonatkoznak.
VI. FEJEZET
Egyéb rendelkezések
91. cikk
Kiváltságok és mentességek
Az Ügynökségre és személyi állományára az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv alkalmazandó.
92. cikk
Székhely-megállapodás és a helyi irodák fogadási megállapodásai
(1) Az Ügynökség fogadó tagállambeli elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, a fogadó tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre vonatkozóan szükséges rendelkezéseket, továbbá az ügyvezető igazgatóra, az Igazgatótanács tagjaira, valamint az Ügynökség személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat az Ügynökség és az érintett tagállam által – az Igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után – megkötött székhely-megállapodás rögzíti. Amennyiben a helyi iroda működéséhez szükséges, fogadási megállapodást kell kötni az Ügynökség és az irodának otthont adó érintett tagállam között, az Igazgatótanács jóváhagyását követően.
(2) Az Ügynökséget befogadó tagállamok a lehető legjobb körülményeket biztosítja az Ügynökség zökkenőmentes és hatékony működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai szemléletű iskoláztatást és a megfelelő közlekedési összeköttetéseket is.
93. cikk
Az Ügynökségre vonatkozó nyelvi rendelkezések
(1) Az Ügynökségre az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. rendeletben (26) megállapított rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Az Ügynökség működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.
94. cikk
Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó elvek
(1) Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK rendeletet kell alkalmazni.
(2) Az Igazgatótanács szabályokat fogad el az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozóan.
(3) Az Ügynökség által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke alapján hozott határozatok ellen – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228., illetve 263. cikke értelmében – panasszal lehet fordulni az ombudsmanhoz, illetve keresettel az Európai Unió Bíróságához.
95. cikk
Csalásmegelőzés az Ügynökség által
(1) A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem elősegítése érdekében az Ügynökség működésének megkezdésétől számított hat hónapon belül csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (27), és a megállapodás mellékletében szereplő minta alapján az Ügynökség személyzetének valamennyi tagjára vonatkozóan megfelelő rendelkezéseket fogad el.
(2) Az Európai Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni vizsgálatokat végezni a vissza nem térítendő támogatások összes kedvezményezettjénél, valamint az Ügynökségen keresztül uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
(3) Az OLAF a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben és a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meghatározott rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban vizsgálatokat, többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása céljából, hogy az Ügynökség által nyújtott vissza nem térítendő támogatással vagy finanszírozott valamely szerződéssel kapcsolatban történt-e csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenység.
(4) Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül, az Ügynökség harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásaiban, szerződéseiben, támogatási megállapodásaiban és támogatási határozataiban az Európai Számvevőszéket és az OLAF-ot külön rendelkezés útján kifejezetten fel kell hatalmazni arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.
96. cikk
A minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok Ügynökség általi védelme
Az Ügynökség az EU-minősített adatok és a nem minősített különleges adatok védelme érdekében, a Bizottsággal folytatott előzetes konzultációt követően – a Bizottságon belüli biztonságról szóló, 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozattal és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozattal (28) összhangban – a Bizottság biztonsági szabályaival egyenértékű saját biztonsági szabályokat, egyebek mellett az ilyen adatok cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó szabályokat fogad el (29).
97. cikk
Az Ügynökség felelőssége
(1) Az Ügynökség szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog határozza meg.
(2) Az Ügynökség által megkötött szerződések választottbírósági rendelkezései alapján a felmerülő jogvitákban a Bíróság rendelkezik hatáskörrel.
(3) Szerződésen kívüli felelősség esetén az Ügynökség a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően megtéríti a szervezeti egységei vagy alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott károkat.
(4) A (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogviták tekintetében a Bíróság rendelkezik joghatósággal.
(5) Az Ügynökség alkalmazottainak az Ügynökséggel szembeni személyes felelősségét a személyzeti szabályzat, illetve az alkalmazási feltételek rájuk vonatkozó rendelkezései határozzák meg.
98. cikk
Együttműködés harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel
(1) Az Ügynökség nyitott azon harmadik országok és nemzetközi szervezetek részvételére, amelyek ebből a célból nemzetközi megállapodást kötöttek az Unióval.
(2) Az (1) bekezdésben és a 42. cikkben említett megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján olyan szabályokat kell kialakítani, amelyek meghatározzák különösen az érintett harmadik országoknak az Ügynökség munkájában való részvétele jellegét, terjedelmét és módját, ideértve az Ügynökség által indított kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásra és a személyi állományra vonatkozó rendelkezéseket is. A személyzeti kérdéseket illetően a szóban forgó szabályoknak minden esetben meg kell felelniük a személyzeti szabályzatnak. Adott esetben a minősített adatok harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való cseréjéről és védelméről is rendelkeznek. E rendelkezések a Bizottság előzetes jóváhagyásától függnek.
(3) Az Igazgatótanács stratégiát fogad el az Ügynökség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kialakított kapcsolatokról , az (1) bekezdésben említett nemzetközi megállapodások keretében.
(4) A Bizottság az ügyvezető igazgatóval kötött megfelelő munkamegállapodás révén biztosítja, hogy harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatai tekintetében az Ügynökség megbízatása és a jelenlegi intézményi keret alapján járjon el.
99. cikk
Összeférhetetlenség
(1) Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjai, az ügyvezető igazgató, a kirendelt nemzeti szakértők és a megfigyelők kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben nyilatkoznak a függetlenségüket esetleg befolyásoló mindenfajta közvetlen vagy közvetett érdekeltségük hiányáról vagy meglétéről. E nyilatkozatoknak pontosaknak és teljeseknek kell lenniük. A nyilatkozatot az érintett személyek hivatalba lépésekor, írásban kell megtenni, majd évente meg kell újítani. A nyilatkozatot szükség esetén – és különösen az érintett személyek személyes körülményeiben bekövetkezett releváns változás esetén – aktualizálni kell.
(2) Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjai, az ügyvezető igazgató, a kirendelt nemzeti szakértők, a megfigyelők és az ad hoc munkacsoportokban részt vevő külső szakértők minden olyan ülés előtt, amelyen részt vesznek, pontos és teljes nyilatkozatot tesznek a napirendi pontokkal kapcsolatban a függetlenségüket esetleg befolyásoló bármilyen érdekeltségük hiányáról vagy meglétéről, és érdekeltségük esetén tartózkodnak a szóban forgó napirendi pontokról folytatott megbeszéléseken vagy szavazásokon való részvételtől.
(3) Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács az eljárási szabályzatában megállapítja az (1) és (2) bekezdésben említett érdekeltségi nyilatkozatra és az összeférhetetlenség elkerülésére és kezelésére vonatkozó gyakorlati szabályokat.
X. CÍM
PROGRAMOZÁS, NYOMON KÖVETÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS KONTROLL
100. cikk
Munkaprogram
A programot a költségvetés rendelet 110. cikkében említett a munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani, amelyek az egyes programkomponensek tekintetében különbözőek lehetnek. A munkaprogram adott esetben meghatározza a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget.
101. cikk
Nyomon követés és jelentéstétel
(1) A 4. cikkben meghatározott általános és egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat a melléklet tartalmazza.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 105. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából, ahol azt szükségesnek ítéli.
(3) A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és adott esetben a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.
(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában az uniós pénzeszközök címzettjei kötelesek megfelelő információkat biztosítani. A teljesítmény ellenőrzéséhez szükséges adatokat hatékonyan, eredményesen és időben kell összegyűjteni.
102. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság időben értékeléseket végez a programról ahhoz, hogy azok a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.
(2) 2024. június 30-ig, majd ezt követően négyévenként a Bizottság értékeli a program végrehajtását.
Az értékelés kiterjed a program valamennyi elemére és tevékenységére. Értékeli a nyújtott szolgáltatások teljesítményét, a felhasználói igények alakulását, valamint megosztás és egységbe szervezés terén rendelkezésre álló kapacitások alakulását az SSA és a Govsatcom végrehajtásának értékelése során, illetve a versenytársak által nyújtott adatok és szolgáltatások teljesítményét a Galileo, a Kopernikusz és az EGNOS végrehajtásának értékelésekor. Az értékelésnek minden egyes összetevő esetében költség-haszon elemzés alapján elemeznie kell a fenti fejlemények hatását is, beleértve az árképzési politika módosításának vagy a további űr- vagy földi infrastruktúra kialakításának szükségességét.
Ezt a jelentést, amennyiben szükséges, megfelelő javaslat kíséri.
▌
(4) A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.
(5) Az e rendelet végrehajtásában érintett jogalanyok a Bizottság rendelkezésére bocsátják az (1) bekezdésben említett értékeléshez szükséges adatokat és információkat.
(6) A Bizottság 2024. június 30-ig, majd azt követően négyévente értékeli az Ügynökség teljesítményét célkitűzései, megbízatása és feladatai ▌fényében, a Bizottság iránymutatásaival összhangban. Az értékelés során a teljesítményalapú költségvetés-tervezés elvével összhangban foglalkozni kell különösen az Ügynökség megbízatásának esetlegesen szükségesnek mutatkozó módosításával, és az ilyen jellegű módosítások pénzügyi következményeivel , egy költség-haszon elemzés alapján . Az értékelésben ki kell térni az Ügynökség összeférhetetlenségi politikájára, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács függetlenségére és önállóságára is. A Bizottság értékelheti az Ügynökség teljesítményét azon lehetőség vizsgálatának céljával is, hogy azt további feladatokkal bízhassa meg, a 30. cikk (3) bekezdésével összhangban. Ezt a jelentést, amennyiben szükséges, megfelelő javaslat kíséri.
Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy az Ügynökség tevékenységeinek folytatása a számára kijelölt célokat, megbízatását és a feladatait figyelembe véve a továbbiakban nem indokolt, javasolhatja a rendelet ennek megfelelően történő módosítását.
A Bizottság az Ügynökség értékeléséről szóló jelentést és annak megállapításait benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Ügynökség Igazgatótanácsának és Biztonsági Akkreditációs Tanácsának. Az értékelés megállapításait nyilvánosságra kell hozni.
103. cikk
Ellenőrzések
A költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan személyek vagy jogalanyok – köztük az uniós intézmények vagy szervek által felhatalmazottaktól eltérőek – által végzett ellenőrzések képezik.
104. cikk
A személyes adatok és a magánélet védelme
Az e rendeletben szabályozott – többek között az Európai Unió Űrügynöksége által végzett – feladatok és tevékenységek ellátása során az összes személyes adat kezelése a személyes adatok védelme területén alkalmazandó jognak, különösen a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően történik. Az Igazgatótanács megállapítja a 45/2001/EK rendelet Ügynökség általi alkalmazásához szükséges intézkedéseket, köztük az Ügynökség adatvédelmi tisztviselőjének kinevezésére vonatkozókat. A szóban forgó intézkedéseket az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően kell megállapítani.
XI. CÍM
FELHATALMAZÁS ÉS VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉSEK
105. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.
(2) A Bizottságnak az 52. és a 101. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ▌2028. december 31-ig érvényes.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 52. és 101. cikkekben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.
(5) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(6) Az 52. és 101. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
106. cikk
Sürgősségi eljárás
(1) Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg a (2) bekezdésnek megfelelően nem emelnek ellenük kifogást. A jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.
(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács a 105. cikk (6) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a szóban forgó felhatalmazáson alapuló jogi aktust.
107. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
A bizottság a következő különböző konfigurációkban ülésezik:
a) |
Galileo és EGNOS; |
b) |
Kopernikusz; |
c) |
Világűr-megfigyelés; |
d) |
Govsatcom; |
e) |
Biztonsági konfiguráció: a program összes biztonsági szempontja, a Biztonsági Bizottság szerepének sérelme nélkül. Az ESA és az Ügynökség képviselői megfigyelőként meghívhatók az ülésekre. Az Európai Külügyi Szolgálatot ugyancsak fel kell kérni arra, hogy nyújtson segítséget (30); |
f) |
Horizontális konfiguráció: A program végrehajtásának stratégiai áttekintése, a program különböző elemei közötti koherencia, a 11. cikkben említett több területet érintő tevékenységek és a költségvetés átcsoportosítása. |
(1a) A programbizottság eljárási szabályzatának megfelelően létrehozza a „felhasználói fórumot”, amely munkacsoportként tanácsokat ad a programbizottságnak a felhasználói igények, a szolgáltatások fejlesztése és a felhasználói alkalmazás tekintetében. A felhasználói fórum célja a felhasználók folyamatos és hatékony bevonásának biztosítása, és a program egyes összetevőire vonatkozó különleges konfigurációban ül össze.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
(4) Az Unió által kötött nemzetközi megállapodásokkal összhangban harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői megfigyelőként meghívhatók a bizottság üléseire a bizottság eljárási szabályzatában foglalt feltételekkel összhangban, figyelembe véve az Unió biztonságát.
XII. CÍM
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
108. cikk
Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel
(1) Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.
(2) A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 4. cikkben említett célkitűzésekhez.
(3) Az Ügynökség – hatáskörén belül – saját kezdeményezésére kommunikációs tevékenységeket folytathat. Az erőforrások kommunikációs tevékenységekhez való hozzárendelése nem befolyásolhatja hátrányosan a 30. cikkben említett feladatok hatékony végrehajtását. Ezen kommunikációs tevékenységeket az Igazgatótanács által elfogadott kapcsolódó kommunikációs és terjesztési tervekkel összhangban kell végezni.
109. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet, valamint az 541/2014/EU határozat 2021. január 1-jével hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett jogi aktusokra történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásokként kell értelmezni.
110. cikk
Átmeneti rendelkezések és a szolgáltatások folytonossága 2027 után
(1) Ez a rendelet nem érinti az érintett fellépések lezárásukig történő folytatását vagy módosítását a 377/2014/EU, az 1285/2013/EU és a 912/2010/EU rendelet, valamint az 541/2014/EU határozat alapján, amelyek az érintett fellépések lezárásáig továbbra is alkalmazandók azokra. Az 541/2014/EU határozat 7. cikkének (3) bekezdése szerint létrehozott konzorcium még három hónapig SST-szolgáltatásokat biztosít azután, hogy a partnerségalkotó nemzeti szervezetek aláírják az 57. cikkben előírt SST-partnerséget létrehozó megállapodást.
(2) A program pénzügyi keretösszegéből a program, valamint a 377/2014/EU és az 1285/2013/EU rendelet, illetve az 541/2014/EU határozat alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadások is fedezhetők.
(3) A 2027. december 31-ig be nem fejezett intézkedésekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából szükség esetén előirányzatok állíthatók be a 2027 utáni költségvetésbe a 4. cikkben ▌meghatározott célkitűzések kiadásainak fedezésére.
111. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt …,
az Európai Parlament részéről
az elnök
a Tanács részéről
az elnök
(1) Az Európai Parlament 2019. április 17-i álláspontja. Az aláhúzással kiemelt szövegre vonatkozóan nem született megállapodás az intézményközi tárgyalások keretében.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).
(3) A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).
(4) A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).
(6) Az Európai Parlament és a Tanács 243/2012/EU határozata (2012. március 14.) egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról (HL L 81., 2012.3.21., 7. o.).
(7) Ez a tanácsi határozat a főképviselő a jelenleg tárgyalás alatt álló javaslata alapján készül, amely kiterjeszti a 2014. július 22-i 2014/496/KKBP tanácsi határozat hatályát.
(8) HL L 347., 2013.12.20., 1. o.
(9) A Bizottság (EU) 2017/224 végrehajtási határozata (2017. február 8.) a Galileo program keretében létrehozott rendszer által nyújtott kereskedelmi szolgáltatás részére az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerinti funkció ellátásához szükséges műszaki és üzemeltetési előírások megállapításáról (HL L 34., 2017.2.9., 36. o.).
(10) „Mesterséges intelligencia Európa számára” (COM(2018)0237); a Bizottság közleménye: „A közös európai adattér kialakítása felé” (COM(2018)0232); javaslat: a Tanács rendelete az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról (COM(2018)0008).
(11) Az Európai Parlament és a Tanács 377/2014/EU rendelete (2014. április 3.) a Kopernikusz program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 122., 2014.4.24., 44. o.).
(12) Az Európai Parlament és a Tanács 911/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011–2013) (HL L 276., 2010.10.20., 1. o.).
(13) A Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete.
(14) Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról.
(15) HL L 175., 2013.6.27., 1. o.
(16) HL L 309., 2013.11.19., 1. o.
(17) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/white_paper_on_the_future_of_europe_en.pdf
(18) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/146072.pdf
(19) EUCO 217/13
(20) HL L 287., 2011.11.4., 1. o.
(21) Ez a tanácsi határozat a főképviselő a jelenleg tárgyalás alatt álló javaslata alapján készül, amely kiterjeszti a 2014. július 22-i 2014/496/KKBP tanácsi határozat hatályát.
(22) HL L 345., 2008.12.23., 75. o.
(23) A Bizottság (EU) 2016/413 végrehajtási határozata (2016. március 18.) a Galileo program alapján létrehozott rendszer földi infrastruktúrája földrajzi helyének meghatározásáról, az infrastruktúra működéséhez szükséges intézkedések meghozataláról, valamint a 2012/117/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 74., 2016.3.19., 45. o.).
(24) A Bizottság 1159/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. július 12.) az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) szóló 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a GMES-felhasználókra vonatkozó nyilvántartásbavételi és engedélyezési feltételek és a különös GMES-adatokhoz és a GMES-szolgáltatásokból származó információkhoz való hozzáférés korlátozására vonatkozó kritériumok meghatározása révén történő kiegészítéséről (HL L 309., 2013.11.19., 1. o.).
(25) Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).
(26) HL 17., 1958.10.6., 385. o.
(27) HL L 136., 1999.5.31., 15. o.
(28) A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozata (2015. március 13.) a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).
(29) A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).
(30) A rendeletet ki kell egészíteni a 107. cikknek a program biztonsági vonatkozásai tekintetében történő végrehajtásáról szóló tanácsi és bizottsági nyilatkozattal, amely a következőképpen fogalmazható meg: „A Tanács és a Bizottság hangsúlyozza, hogy a program biztonsági vonatkozásainak érzékenysége miatt és a 182/2011/EU rendelet 3. cikke (4) bekezdésének és 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően különösen fontos, hogy a biztonsági konfigurációban ülésező programbizottság elnöke minden erőfeszítést megtegyen annak érdekében, hogy a program biztonsági vonatkozásaival kapcsolatos végrehajtási aktusok tervezetének elfogadása során olyan megoldásokat találjon, amelyek a bizottságon belül vagy a fellebbviteli bizottságban a lehető legnagyobb támogatást élvezik.”
KULCSFONTOSSÁGÚ MUTATÓSZÁMOK
A 4. cikkben említett célkitűzéseinek megvalósítása tekintetében a program teljesítményének nyomon követését kulcsfontosságú mutatók strukturálják, az adminisztratív terhek és a költségek minimalizálására tekintettel.
(1)
Ebből a célból az éves jelentésekhez az alábbi fő mutatók tekintetében kell adatokat gyűjteni, amelyekre vonatkozóan a végrehajtás részleteit, például a mérőszámokat, a számadatokat és a kapcsolódó névleges értékeket és küszöbértékeket (beleértve a mennyiségi és minőségi eseteket) az adott feladatra alkalmazandó követelményeknek és a várt teljesítménynek megfelelően a megbízott szervezetekkel kötött megállapodásokban kell meghatározni:A 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott konkrét célkitűzés
1. mutató: A Galileo és az EGNOS által nyújtott navigációs és időmeghatározási információk pontossága, külön vizsgálva a programokat
2. mutató: A Galileo és az EGNOS által nyújtott információk elérhetősége és folyamatossága, külön vizsgálva a programokat
3. mutató: Az EGNOS szolgáltatások földrajzi lefedettsége és a közzétett EGNOS-eljárások száma (APV-I és LPV-200 egyaránt)
4. mutató: Az uniós felhasználói elégedettség a Galileo és az EGNOS szolgáltatások tekintetében
5. mutató: A Galileo- és az EGNOS-kompatibilis vevőkészülékek aránya az egész világon, valamint az EU globális navigációs műholdrendszerek/műholdas pontosító rendszerek (GNSS/SBAS) vevővevőkészülékeinek piacán.
A 4. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzés
mutató: A Kopernikusz-szolgáltatások, a Kopernikusz-adatok, valamint az adat- és információ-hozzáférési rendszerek (DIAS) uniós felhasználóinak száma, amennyiben lehetséges, olyan információk, mint a felhasználó típusa, a tevékenység földrajzi megoszlása és ágazata
1a mutató: Adott esetben a kérelmezett és/vagy nyújtott Kopernikusz-szolgáltatások aktiválásának száma
1b mutató: Az uniós felhasználói elégedettség a Kopernikusz-szolgáltatások és a DIAS tekintetében
1c mutató: A Kopernikusz-szolgáltatások és a Kopernikusz-adatok megbízhatósága, rendelkezésre állása és folyamatossága
2. mutató: az egyes Kopernikusz-szolgáltatások portfóliójában kínált új információs termékek száma
3. mutató: A Sentinelek által generált adatok mennyisége
A 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzés
1. mutató: Az SSA-komponensek felhasználóinak száma, amennyiben lehetséges, olyan információkkal együtt, mint a felhasználó típusa, a tevékenység földrajzi megoszlása és ágazata
mutató: A szolgáltatások elérhetősége
A 4. cikk (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott konkrét célkitűzés
mutató: A GOVSATCOM uniós felhasználóinak száma, amennyiben lehetséges, olyan információkkal együtt, mint a felhasználó típusa, a tevékenység földrajzi megoszlása és ágazata
mutató: A szolgáltatások elérhetősége
A 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjában meghatározott konkrét célkitűzés
mutató: A program számára végzett felbocsátások száma (beleértve a hordozórakéták típusát)
A 4. cikk (2) bekezdésének f) pontjában meghatározott konkrét célkitűzés
mutató: Az űrtechnológiai központok száma és helye az Unióban
mutató: Az Unióban letelepedett kkv-k részesedése a programhoz kapcsolódó szerződések teljes értékéből
(2)
A 102. cikkben említett értékeléshez olyan további elemeket kell figyelembe venni, mint:
a) |
A versenytársak teljesítménye a navigációs és földmegfigyelési területeken |
b) |
A Galileo és az EGNOS szolgáltatások igénybevétele a felhasználók által |
c) |
Az EGNOS szolgáltatások integritása |
d) |
A Kopernikusz-szolgáltatások igénybevétele a Kopernikusz-alapfelhasználók által |
e) |
A Kopernikuszt használó vagy abból profitáló uniós vagy tagállami szakpolitikák |
f) |
Az SST-komponens autonómiájának és az Unió e területen fennálló autonómiája szintjének elemzése |
g) |
A földközeli objektumokkal kapcsolatos tevékenységre vonatkozó hálózatépítés aktuális állása |
h) |
A Govsatcom-kapacitások értékelése a 68. és 69. cikkben említett felhasználói igények tekintetében |
i) |
Az SSA- és a Govsatcom-szolgáltatásokkal kapcsolatos felhasználói elégedettség |
j) |
Az Ariane és a Vauga felbocsátásainak aránya a teljes piacon, a nyilvánosan hozzáférhető adatok alapján |
k) |
A downstream ágazat alakulásának mérése a következő adatok révén, amennyiben rendelkezésre állnak: az uniós űradatokat, információkat és szolgáltatásokat használó új vállalkozások száma, a létrehozott munkahelyek száma és a forgalom tagállamonként, az Eurostat által végzett felmérések felhasználásával, amennyiben rendelkezésre állnak |
l) |
Az uniós űripari upstream ágazat alakulása, a következő mutatók alapján, amennyiben rendelkezésre állnak: a létrehozott munkahelyek száma és a forgalom tagállamonként, valamint az európai űripar globális piaci részesedése, az Eurostat felméréseinek felhasználásával, amennyiben rendelkezésre állnak. |