EURÓPAI BIZOTTSÁG
Brüsszel, 2018.6.1.
SWD(2018) 293 final
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM
A HATÁSVIZSGÁLAT VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓJA
amely a következő dokumentumot kíséri
az Európai Parlament és a Tanács rendelete
a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról
{COM(2018) 385 final}
{SEC(2018) 275 final}
{SWD(2018) 292 final}
Az EU világvezető a környezetvédelem és az éghajlat-politikai fellépés terén, és ezt a vezető szerepét Juncker elnöknek az Unió helyzetéről szóló 2017. évi beszéde szerint tovább kívánja erősíteni.
A LIFE az egyetlen olyan uniós alap, amely teljes egészében környezet- és éghajlatvédelmi célokat szolgál. Szerény költségvetésével félúton helyezkedik el a kutatást és innovációt támogató uniós programok és az intézkedések széles körű terjesztését finanszírozó uniós programok között.
Miközben a LIFE program intézkedései bizonyos problémák gyakorlati megoldására törekednek, a program legjelentősebb eredménye az a közvetett katalizátor-hatás, amelyet a fenntartható termelés, elosztás és fogyasztás beindítására, terjesztésére vagy gyorsítására gyakorol a következők támogatása révén:
a bevált gyakorlatok és az ismeretek fejlesztése és cseréje;
kapacitásépítés, valamint a környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályok és szakpolitikák végrehajtásának felgyorsítása;
a kisléptékű technológiák és megoldások tesztelése; valamint
a más forrásokból származó finanszírozás mobilizálása.
Ez a hatásvizsgálat a 2020 utáni Környezetvédelmi és éghajlat-politikai programra (LIFE) irányuló bizottsági javaslatot kíséri, és eleget tesz a költségvetési rendelet előzetes értékelésre vonatkozó követelményeinek.
A LIFE program számára a következő többéves pénzügyi keretben felmerülő lehetőségek és kihívások
A LIFE nemrég elvégzett félidős értékelése
megerősítette, hogy a program várhatóan eredményes
, hatásos és releváns lesz, és hozzájárul az Európa 2020 stratégia megvalósításához. Ezenkívül az érdekeltek többsége úgy véli, hogy a LIFE rendkívül fontos eszköz a környezetvédelmi és éghajlat-politikai kérdések kezeléséhez.
A félidős értékelés azonban a program eredményességnek javítására alkalmas lehetőségeket is azonosított, melyek megvalósítására a LIFE jelenlegi formája és hatálya nem biztosítana megfelelő keretet 2021–2027 között. Elsősorban a LIFE program és más uniós források közötti összhang javítására és a program katalizátor-hatásának fokozására irányuló lehetőségekről van szó. Lehetne még javítani a program stratégiai fókuszán, valamint növelni a LIFE hatékonyságát és egyszerűsíteni a program igazgatását.
Az előnyben részesített lehetőségek
Az azonosított kihívások kezelésére több lehetőséget azonosítottak és vizsgáltak meg az eredményesség, a hatékonyság és a koherencia szempontjából. Így számos konkrét jobbítási lehetőség merül fel az új program keretében, melyeket alább ismertetünk.
A program hatálya kapcsán három lehetőség rajzolódott ki:
1.A LIFE hatályának kiterjesztése a tiszta energiákkal kapcsolatos kapacitást építő projektekre egy „Tiszta energiákra való átállás” alprogram hozzáadásával koherensebb megközelítést biztosítana a tiszta energiák területén megvalósuló kapacitásépítés támogatása számára, ugyanakkor bővítené a lehetséges kedvezményezettek körét.
2.A természet és a biológiai sokféleség horizontális érvényesítésének erőteljesebb támogatása a LIFE keretében. Ez az erőteljesebb érvényesítési módszereknek köszönhetően javítaná a természetvédelem finanszírozását és fokozná az uniós költségvetés átfogó szerkezetének koherenciáját. Ugyanakkor újabb tervezési és koordinációs feladatokat ró a környezetvédelmi hatóságokra.
3.A LIFE kiterjesztése az Unió tengerentúli országaira és területeire a természetre és a biológiai sokféleségre irányuló intézkedések támogatása érdekében, ami a LIFE „Természet és biológiai sokféleség” alprogramja keretében végezhető, megszüntetné a BEST
finanszírozása tekintetében fennálló hiányosságot.
Amennyiben növelni kell a költségvetést a „Tiszta energiákra való átállás” és/vagy egy természetvédelmi alprogram felvétele érdekében, e lehetőségeket (1. és 2. lehetőség) a LIFE program szerkezetének is tükröznie kell.
A program teljesítési mechanizmusa és irányítása kapcsán kilenc lehetőség rajzolódott ki.
A program teljesítményének és katalizátor-hatásának fokozására két lehetőséget vizsgáltunk meg, melyek valamennyi uniós tagállam kérelmezői szempontjából javítanák hozzáférhetőségét. A jelenlegi nemzeti kapacitásépítő projektek helyett (amelyek csak bizonyos tagállamok előtt állnak nyitva) hasznosabbnak tűnik központilag támogatni a teljes nemzeti kapcsolattartó hálózatot. A társfinanszírozási arányok növelésének lehetőségét újra kell vizsgálni, amikor a LIFE program következő többéves pénzügyi keret szerinti formája és költségvetése ismertté válik, valamint a kereslet alapján.
Négy kiegészítő lehetőség merült még fel a program teljesítményének és katalizátor-hatásának fokozására. Szerepel köztük a stratégiai integrált projektek használatának kiterjesztése, ami a jelenlegi LIFE programban végzett kísérleti integrált projektek tanulságai szerint a leghatásosabb eszköz. Ez azonban a jelenlegi költségvetésben előirányzotthoz képest további forrásokat tenne szükségessé.
A megismételhetőség javítása, illetve egyfelől a program rugalmasságának fokozása, másfelől az égető és új problémák célpontba állítása a rendelet és a többéves munkaprogramok egyszerűsítése révén érhető el. Ennek nincsenek számottevő negatív hatásai, így mindkettő elvégzendő. Ami a finanszírozási eszközöket illeti, a jelenlegi LIFE program keretében kialakított kísérleti eszközök megközelítéseit nagyobb körben is terjeszteni kell az InvestEU Alap segítségével.
Hogyan történik a teljesítmény nyomon követése és értékelése?
A teljesítményt továbbra is a program és az alprogramok szintjén kell nyomon követni, a jelenleg alkalmazott projekt-alapú módszerrel. Azonban további teljesítménykritériumokat sikerült azonosítani, melyekkel erősíthető a LIFE katalizátor-hatásának, valamint a társadalmi átalakuláshoz való hozzájárulásának nyomon követése és értékelése. Ezek alkalmazása elsősorban a Bizottság feladatkörébe fog tartozni, így nem szaporodnak tovább a jelentéstételi követelmények, illetve pontos és megbízható marad a jelentéstétel.
Két mélyreható értékelés fog készülni: a félidős értékelés (2024-ig) és a végső értékelés a programozási időszak végén (2027-ig).