EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0506
REPORT FROM THE COMMISSION ANNUAL REPORT 2013 ON SUBSIDIARITY AND PROPORTIONALITY
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A SZUBSZIDIARITÁSRÓL ÉS AZ ARÁNYOSSÁGRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI ÉVES JELENTÉS
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A SZUBSZIDIARITÁSRÓL ÉS AZ ARÁNYOSSÁGRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI ÉVES JELENTÉS
/* COM/2014/0506 final */
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A SZUBSZIDIARITÁSRÓL ÉS AZ ARÁNYOSSÁGRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI ÉVES JELENTÉS /* COM/2014/0506 final */
1. Bevezetés E jelentés a huszonegyedik éves jelentés a
szubszidiaritás és az arányosság elvének az uniós jogalkotásban történő
alkalmazásáról, amelyet a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez (EUMSZ) csatolt, ezen elvek alkalmazásáról szóló, 2. számú
jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) 9. cikke alapján nyújt
be. A jelentés azt vizsgálja, hogy az uniós
intézmények és szervek miként hajtották végre ezt a két alapelvet, és az
előző évekhez képest mennyiben változott a gyakorlat. Részletesebben
elemez továbbá több bizottsági javaslatot, amelyek a nemzeti parlamentek által
2013 során benyújtott indokolt vélemények tárgyát képezték. A
szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmusok, illetve a nemzeti parlamentek
és a Bizottság közötti politikai párbeszéd szoros összefüggéseire való
tekintettel e jelentés a nemzeti parlamentekkel való kapcsolatokról szóló 2013.
évi bizottsági jelentés kiegészítésének tekintendő.[1] 2. Az
elvek intézmények általi alkalmazása 2.1. A Bizottság A szakpolitikák kidolgozása során a Bizottság
– az intelligens szabályozás elvének megfelelően – eljárásokat vezetett be
a döntéshozatali ciklus különböző fázisai során a szubszidiaritás és az
arányosság elvének való megfelelés értékelésére. Új kezdeményezések előtt
ellenőrzi, hogy egy uniós szintű fellépés jogszerű és
szükséges-e. Minden jelentősebb új kezdeményezéshez ütemtervet tesz közzé
a Bizottság.[2] Az ütemtervek tartalmazzák e lehetséges kezdeményezések előzetes
leírását, és felvázolják a szakpolitikai és konzultációs munkára vonatkozó
bizottsági terveket. Szerepel bennük továbbá a fellépés előzetes
indokolása a szubszidiaritás és az arányosság tekintetében. Amikor hatásvizsgálatot kell elvégezni, az
érdekelt feleket nyilvános konzultáción keresztül hívja fel a Bizottság arra,
hogy fejtsék ki véleményüket a cselekvés szükségességéről és az
azonosított problémák lehetséges megoldásairól. A konzultáció során kapott
válaszokra és más releváns hozzájárulásokra alapozva a hatásvizsgálatok elemzik
a megvizsgált lehetőségek szubszidiaritását és arányosságát. A
hatásvizsgálati iránymutatások útmutatót biztosítanak az uniós fellépés
szükségességének és az ezáltal elérhető hozzáadott értéknek az
értékelésére.[3] A szakpolitika kidolgozásának későbbi
szakaszában a hatásvizsgálatokat a Hatásvizsgálati Testület alaposan
tanulmányozza.[4] 2013-ben a Testület 97 hatásvizsgálatot vizsgált meg és 142 véleményt
adott ki. A megvizsgált esetek több mint harmadában (34 %) tett
észrevételeket szubszidiaritással és arányossággal kapcsolatos kérdésekben. Ez
megmutatja a jogalkotási javaslatok előkészítése során a Bizottság által a
szubszidiaritás és arányosság kérdésének tulajdonított jelentőséget. A
jogalkotási javaslatokat kísérő indokolás szintén leírja, miként felel meg
a javaslat a szubszidiaritás alapelvének. A szabadságuktól megfosztott gyanúsítottak és
vádlottak ideiglenes költségmentességéről, valamint az európai
elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban biztosított költségmentességről[5] szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslat egy
olyan példa, amelyben a szubszidiaritási szempontokat részletesen megvitatták.
A Hatásvizsgálati Testület pozitív véleményt adott, de mégis úgy vélte, hogy „a
jelentésnek egyértelműbben kellene leírnia, hogy melyek azok az uniós
fellépést igénylő alapjogi problémák, amelyeket nem kezelnek
megfelelően tagállami vagy EJEE-szinten. Meg kellene határoznia, mely
tagállamok nem fogadtak el a költségmentességről rendelkező, az
ügyvédhez való hozzáférésről szóló irányelv megfelelő végrehajtását
biztosító jogi kereteket, hogy egyértelmű legyen, mely tagállamok nem
teljesítik a szükséges előírásokat, és hol szükséges uniós fellépés a
minimum jogi standardok biztosítása érdekében.” Ennek eredményeként a
hatásvizsgálat megfelelő részeit megerősítették, és a meglévő
megoldások elégtelenségét alaposabban indokolták. Egy másik példa a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az egységes
héabevallás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre
irányuló javaslat.[6] A Testület úgy vélte, hogy „a jelentésnek jobban ki kell bontania a
szubszidiaritásról szóló elemzést”. Kifejezetten több részletet kért annak
kimutatására, hogy i. az egységes héabevallás jelenleg nem hatékonyan
működik, és szükségtelen terhet jelent a vállalkozások számára, ii. a
preferált lehetőség nem vezet a kevésbé összetett héa-rendszerekkel
rendelkező tagállamok számára további terhekhez. A hatásvizsgálat
vonatkozó részeit módosították az ajánlásoknak megfelelően,
egyértelműbb magyarázatot adtak a határokon átnyúló kereskedelem
akadályainak és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentéséhez
szükséges bizonyos minimumszabályok szükségességére. Az arányossági szempontokat például a pénzügyi
eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként használt
indexekről szóló rendeletjavaslatot kísérő hatásvizsgálat esetében
vitatta a Hatásvizsgálati Testület.[7] A
Testület azt javasolta, hogy a hatásvizsgálat „fejtse ki jobban, hogyan
valósul meg az arányosság – különösen a kisebb vagy kevésbé kockázatosabb
referenciamutatók hozzájárulói/előállítói tekintetében”. Ennek
eredményeként a módosított hatásvizsgálat részletesebb magyarázatot
tartalmazott, különösen arra nézve, hogy a követelményeket miként szabják
személyre annak érdekében, hogy a kisebb előállítók számára a tervezett
intézkedések kevésbé legyenek hátrányosak. Ajánlásai segítségével a Testület
elősegíti a szubszidiaritás és arányosság elveinek való megfelelés
elemzésének javítását. Véleményei kulcsfontosságú támogatást biztosítanak a
Bizottság politikai döntéshozatali eljárásához. A szubszidiaritás és arányosság szintén nagy
jelentőségű a visszamenőleges értékelések kontextusában, amelyek
azt mérik fel, hogy az uniós fellépések szükségesek maradnak-e, valóban a várt
eredményeket hozzák-e, és ezáltal ténylegesen jobb feltételeket eredményeznek-e
az uniós polgárok és vállalkozások számára, továbbá hozzájárulnak-e az EU
globális szerepéhez azon a szinten, amelyet önmagukban a tagállamok nem
tudnának elérni. A Bizottság elkötelezett amellett, hogy a potenciális
átalakítások fontolóra vétele előtt „előbb értékel” és kielemzi a
korábbi teljesítményt. A jogszabályalkotásba becsatornázható bizonyítékok
gyűjtése és a tanulságok azonosítása által az EU az uniós szakpolitikák
értékelését a jogalkotás integráns és állandó részévé teszi. Az uniós
hozzáadott érték vagy az uniós szintű beavatkozás szerepének értékelése és
a döntéshozatal arról, hogy a további fellépés még mindig szükséges-e ezen a
szinten, egyike azon öt kulcsfontosságú értékelési kérdésnek (hatásosság,
hatékonyság, relevancia, koherencia, uniós hozzáadott érték), amelyek mentén az
uniós szakpolitikákat és jogszabályokat rendszeresen értékelik..[8] 2.2. Nemzeti parlamentek 2013-ban a Bizottság 88 indokolt véleményt[9] kapott a nemzeti
parlamentektől a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával
kapcsolatosan (lásd a mellékletet), amely 25 %-os emelkedést jelent az
előző évhez képest (2012-ben 70 indokolt vélemény érkezett). A
2013-ban kapott indokolt vélemények szintén magasabb arányt (14 %) jelentettek
a Bizottság által a nemzeti parlamentekkel folytatott politikai párbeszéd
szélesebb kontextusában kapott összes véleményen (621) belül. 2012-ben és
2011-ben a vélemények alig több mint 10 %-a volt indokolt vélemény. 2013-ban második alkalommal mutatták fel a
nemzeti parlamentek a „sárga lapot” a szubszidiaritás ellenőrzési
mechanizmusának kontextusában, méghozzá a Bizottságnak az Európai Ügyészség
létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatával kapcsolatosan.[10] Ezt az esetet a 3.
fejezet részletesebben ismerteti. Az indokolt vélemények továbbra is igen
eltérőek formájukat nézve, valamint annak tekintetében, hogy a nemzeti
parlamentek milyen jellegű érvekkel támasztják alá a szubszidiaritás
elvének megszegésére vonatkozó következtetésüket. Akárcsak 2012-ben, a nemzeti
parlamentek 2013-ban is sokféle témakörben bocsátottak ki indokolt véleményt. A
88 indokolt vélemény 36[11]
bizottsági javaslatot érint. Az Európai Ügyészségről szóló javaslatra 13
indokolt vélemény érkezett; az ilyen vélemények közül a második legmagasabb
számú (kilenc) a tengeri területrendezésre és a tengerparti övezetek integrált
kezelésére szóló irányelvre irányuló javaslattal kapcsolatosan érkezett.[12] A nemzeti parlamentek
hét indokolt véleményt bocsátottak ki a tagállamoknak a dohánytermékek és
kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó
törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló
irányelvre irányuló javaslatról[13],
valamint a kikötői szolgáltatások piacára való bejutást és a kikötők
pénzügyi átláthatóságát biztosító keretrendszer létrehozásáról szóló
rendeletjavaslatról.[14]
(A részleteket a jelen jelentés melléklete tartalmazza.) Akárcsak 2012-ben, a svéd Riksdag volt
az a nemzeti parlament, amely messze a legtöbb indokolt véleményt (9)
bocsátotta ki, bár ez sokkal kevesebb volt, mint amennyit 2012-ben bocsátottak
ki (20). Az osztrák Bundesrat és a litván Seimas bocsátotta ki az
indokolt vélemények közül a második legtöbbet (mindkettő hatot), őket
a két spanyol kamara követte (a Congreso de los Diputados és a Senado),
a máltai Kamra tad-Deputati, a holland Tweede Kamer és az az
Egyesült Királyság Alsóháza (valamennyi ötöt). 2.3. Az Európai Parlament és a
Tanács a) az Európai Parlament A szubszidiaritással és
arányossággal kapcsolatos kérdésekben az Európai Parlament megszilárdította
azon gyakorlatát, hogy az EUMSZ 225. cikkén alapuló saját kezdeményezésű
jogalkotási jelentéseket a lehetséges uniós hozzáadott értékről szóló,
alátámasztott értékelés egészítse ki. Összesen öt értékelést véglegesítettek
2013 során az Európai Parlament saját kezdeményezésű jogalkotási
jelentései mellé. Ezek a következő témákat fedték le: ·
az egységes piac jobb irányítása; ·
a nőkkel szembeni erőszak elleni
küzdelem; ·
a társaságok létesítő okirat szerinti
székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről szóló irányelv (14.
társasági jogi irányelv); ·
a férfiak és nők egyenlő vagy
egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének
alkalmazása; valamint ·
az európai biztosító egyesületek statútuma. Ezen túlmenően az
európai egység hiányából fakadó költségek feltérképezéséről szóló öt
jelentést fejeztek be 2013-ban. Ezek célja azon nyereségek és/vagy a közjó
megvalósítási lehetőségeinek felmérése, amelyeket különböző
szakpolitikai területeken uniós szintű fellépéssel lehetne elérni. Ezek a
következő témákat fedték le: ·
az EU közös biztonság- és védelempolitikája; ·
fokozottabb együttműködés az az uniós donorok
között; ·
az európai nemzetközi magánjogi kódex; ·
az egységes energiapiac; valamint ·
bizonyos közokiratok Európai Unión belüli
elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad
mozgásának előmozdítása. 2013-ban az Európai
Parlament előzetes Hatásvizsgálati Osztálya 50 alkalommal adott
előzetes értékelést bizottsági hatásvizsgálatokról, két bizottsági
hatásvizsgálatról részletes elemzést készített, három hatásvizsgálatot
készített a Parlament módosításairól (összesen 20 módosítást értékelt), és egy
alternatív hatásvizsgálatot készített (egy olyan esetben, amikor a Bizottság
nem készített ilyet). b) a Tanács A 2. jegyzőkönyv 4.
cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács minden, a tagállamok
csoportjától, az Európai Bíróságtól, az Európai Központi Banktól (EKB) vagy az
Európai Befektetési Banktól (EBB) származó jogalkotási tervezetet és módosított
tervezetet továbbít a nemzeti parlamenteknek. Ezen kötelezettség folyományaként
(a jegyzőkönyv 6. cikke (2) bekezdése értelmében) a Tanács elnöke bármely,
a tagállamok csoportjától származó jogalkotási tervezetre vonatkozó véleményt
továbbít ezen tagállamok kormányainak. Hasonlóképp a Tanács elnöke bármely, az
Európai Bíróságtól, az EKB-tól vagy az EBB-től származó jogalkotási tervezetre
vonatkozó véleményt továbbít az érintett intézménynek vagy szervnek (a
jegyzőkönyv 6. cikke (3) bekezdése értelmében). Ezen, a
Szerződésből fakadó kötelezettségeken túlmenően a Tanács
Főtitkársága tájékoztatja a Tanács tagjait a más intézményektől származó
jogalkotási tervezetekre vonatkozóan a tagállamok által megfogalmazott
véleményekről. 2013-ban a Tanács Főtitkársága nagyszámú, a
jegyzőkönyv értelmében és a nemzeti parlamentek, valamint a Bizottság
közötti politikai párbeszéd keretében kibocsátott véleményt és indokolt
véleményt kapott a nemzeti parlamentektől. Ezeket a véleményeket
tájékoztatásul továbbították a Tanács tagjainak. Ezen túlmenően a
jogalkotási eljárások keretében a Tanács ellenőrzi a szubszidiaritás és
arányosság alapelveinek való megfelelést, amikor áttekinti a bizottsági
javaslatokat kísérő hatásvizsgálatokat. 2.4. A Régiók Bizottsága 2013-ban a Régiók Bizottsága (RB)
elfogadta és végrehajtotta első szubszidiaritási munkaprogramját.[15] A program öt
kezdeményezést tartalmazott,[16]
amelyeket az Európai Bizottság munkaprogramjából választottak ki egyeztetett
kritériumok alapján,[17]
hogy a szubszidiaritás szempontjából különösen alapos figyelemmel kövessék
ezeket. Mivel a legtöbb tagállamban a helyi és regionális hatóságok a
felelősek az uniós hulladékszabályozás végrehajtásáért, a Régiók
Bizottsága szorosan nyomon követte az uniós hulladékpolitika és jogalkotás
felülvizsgálatát, konzultált a szubszidiaritási szakértői csoporttal és a
szubszidiaritásfigyelő hálózattal. A kikötői csomag kezdeményezést
illetően aggályok merültek fel, hogy ez a kezdeményezés esetleg nem veszi
megfelelően figyelembe Európában a helyi és regionális sajátosságokat,
ezért a korai figyelmeztető mechanizmus nyolchetes időszakával
párhuzamosan konzultációt kezdeményeztek a regionális parlamentekkel és
kormányzatokkal a szubszidiaritással és arányossággal kapcsolatos kérdésekben.
A megkérdezettek mind arra a következtetésre jutottak, hogy a kezdeményezés
megfelelt a szubszidiaritás elvének, bár néhány arányossági kérdést felvetettek. 2013. szeptember 25-én egy gyorsértékelő[18] területi
hatásvizsgálati műhelytalálkozót rendeztek a kezdeményezés áttekintésére.
A találkozót az RB és a Európai Területfejlesztési és Kohéziós Megfigyelő
Hálózat (ESPON) közösen szervezte. Ez volt az első alkalom, hogy a Régiók
Bizottsága területi hatásvizsgálatot végzett a gyorsértékelő módszer
használatával. A regionális parlamentekkel és kormányokkal szintén konzultáltak
az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazásáról szóló
irányelvjavaslat szubszidiaritásáról és arányosságáról, tekintettel a
kezdeményezés potenciális helyi és regionális szintű költség- és
adminisztratív kihatásaira. A válaszadók általában egyetértettek abban, hogy a
kezdeményezés megfelelt a szubszidiaritás alapelvének, de kérdéseket vetettek
fel az arányosság alapelvével kapcsolatosan. A válaszok különösen kiemelték
azt, hogy a helyi és regionális hatóságok nézőpontját nem vették
megfelelően figyelembe. A Bizottság munkaprogramján kívül a szubszidiaritási
szakértői csoporttal szintén párbeszédet folytattak a Régiók Bizottsága
saját kezdeményezésű véleményének elkészítésekor az EU-ban a
decentralizációról és a helyi és regionális önkormányzatok uniós
döntéshozatalban és teljesítésben betöltött szerepéről.[19] A szubszidiaritás ellenőrzésének támogatására a Régiók Bizottsága
továbbfejlesztette a REGPEX-et – egy webalapú eszközt a jogalkotási
hatáskörökkel rendelkező régiók számára – azáltal, hogy kiegészítette azt
a jogalkotási hatáskörökkel rendelkező régiók interaktív térképével és
minden regionális parlament leírásával. A korai figyelmeztető rendszer
tapasztalatának értékelését és a bevált gyakorlatok terjesztését
elősegítendő az RB tanulmányt adott ki „A Lisszaboni Szerződés
szubszidiaritással kapcsolatos korai figyelmeztető rendszere – a
jogalkotási hatáskörökkel rendelkező regionális parlamentek és más
szubnacionális hatóságok szerepe” címmel. Az RB egyes 2013-as véleményei aggályokat fejeztek ki az uniós
jogalkotási kezdeményezések szubszidiaritás és arányosság alapelveknek való
megfelelőségéről. A tengeri területrendezésre és a tengerparti
övezetek integrált kezelésére vonatkozó irányelvre irányuló javaslatról adott
vélemény[20]
vitatta, hogy a javaslat megfelel a két alapelvnek. A Régiók Bizottsága
kérdéseket vetett fel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásával
kapcsolatosan a hatósági ellenőrzésekről szóló rendeletjavaslatról[21] és a dohánytermékek
gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó irányelvjavaslatról[22] megfogalmazott
véleményében. Mindezek mellett meg kell említeni a Régiók Bizottsága által
kibocsátott 2013-as szubszidiaritásról szóló éves jelentést is.[23] 2.5. A
Bíróság 2013-ban a Bíróság nem hozott kulcsfontosságú
ítéletet a szubszidiaritás elvével kapcsolatosan, de két törvényszéki ítélet
született az alapelvről. A T-31/07. sz. Du Pont de Nemours és társai
kontra Bizottság ügyben egy sor cég keresetet nyújtott be egy bizottsági
irányelv megsemmisítésére, amely a 91/414/EK irányelv[24] alkalmazásában
bizonyos korlátok mellett lehetővé tette fluzilazol mint hatóanyag
alkalmazását növényvédő szerekben. Az ügy egyik jogalapja a
szubszidiaritás elvének megsértése volt. 2013. április 12-i ítéletében a
Törvényszék hangsúlyozta, hogy ez az alapelv csak olyan területeken
alkalmazandó, amelyek nem esnek az EU kizárólagos hatáskörébe (202. pont).
Mivel a 91/414/EK irányelv az uniós hatóságokra kizárólagos hatáskört ruház a
növényvédő szerekben használható aktív anyagok értékelésére és ezek
elfogadásával kapcsolatos korlátozások bevezetésére (203. és 204. pont), a hatáskör
gyakorlása során elfogadott intézkedéssel kapcsolatban megállapították, hogy a
szubszidiaritás elve nem vonatkozik rá (205. pont). A Törvényszék ezért
elutasította a felperesek érvelését, és megerősítette ítélkezési
gyakorlatát a kérdésben.[25] A T-526/10. sz. Inuit Tapiriit Kanatami és
társai kontra Bizottság ügyben a felperesek a fókatermékek
kereskedelmére vonatkozó bizottsági rendelet[26]
megsemmisítését kérték, többek között a szubszidiaritás alapelvének
megsértése miatt. 2013. április 25-i ítéletében a Törvényszék elutasította a
beadványt. Kiemelte ítélkezési gyakorlatát, amely szerint a szubszidiaritás
alapelve az EUMSZ 114. cikke alapján meghozott uniós intézkedésekre annyiban
vonatkozik, amennyiben ez a rendelkezés nem a belső piacon folytatott
gazdasági tevékenység szabályozására biztosít kizárólagos hatáskört számára,
hanem csak arra, hogy az áruk szabad mozgása illetve a szolgáltatásnyújtás
szabadsága akadályainak felszámolásával vagy a versenytorzító hatások
megszüntetésével javítsa a belső piac létrehozásának és működésének
feltételeit (84. pont).[27]
A Törvényszék egyértelműnek tartotta, hogy „az alaprendelet célja nem volt
megvalósítható kielégítő módon kizárólag az egyes tagállamokban elhatározott
fellépés révén, és uniós szintű fellépést feltételezett, ahogyan azt a
jelen ügyre vonatkozó nemzeti szabályozások szerteágazó alakulása is
bizonyította”. Ebből következik, hogy a tervezett fellépés célja uniós
szinten jobban megvalósítható volt, és a rendelet nem sértette meg a
szubszidiaritás alapelvét (85. pont). 3. Fontos
esetek, amelyekben aggályok merültek fel a szubszidiaritással és az
arányossággal kapcsolatban Az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló
rendeletre irányuló javaslat A Bizottság Európai Ügyészség létrehozásáról
szóló javaslatát[28]
2013. július 17-én elfogadták. A javaslat célja az Európai Ügyészség
létrehozása az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmények
nyomozása és elkövetői ellen vádemelés megtétele céljára. Az Európai
Ügyészség egy decentralizált struktúrájú uniós szerv lenne, amely tevékenységei
túlnyomó részében a nemzeti nyomozó és ügyészi hatóságokra, valamint a nemzeti
jogszabályokra támaszkodna. A nemzeti parlamentek 13 indokolt véleményt[29] bocsátottak ki a
javaslatról, amely 18 szavazatot jelentett a lehetséges 56-ból.[30] A 2. jegyzőkönyv
7. cikkének (2) bekezdése értelmében 14 szavazat volt szükséges ebben az
esetben egy sárga lapos eljárás megindításához. 2013-ban a nemzeti
parlamentek hét további kamarája[31]
bocsátott ki véleményeket erről a javaslatról a politikai párbeszéd
keretében. Ezek nem vitatták, hogy a Bizottság javaslata ne lenne kompatibilis
a szubszidiaritás alapelvével, de egyes elemeire tettek észrevételt.[32] 2013. november
6-án a Bizottság megerősítette, hogy a 2. jegyzőkönyv 7. cikke (2)
bekezdésében szereplő szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmus
megindult. Ennek eredményeként elvégezte a javaslat felülvizsgálatát, amelyet
követően közleményt[33]
bocsátott ki a nemzeti parlamentek által benyújtott indokolt vélemények alapos
elemzésével a szubszidiaritás alapelvének nézőpontjából. Az indokolt
vélemények elemzésekor a Bizottság különbséget tett a szubszidiaritás elvével
kapcsolatos érvek – vagyis a szubszidiaritással kapcsolatos aggályok –,
valamint az arányosság elvével, a szubszidiaritáshoz nem kapcsolódó szakpolitikai
döntésekkel, valamint a más szakpolitikai vagy jogi kérdésekkel kapcsolatos
érvek között. A nemzeti parlamentek szubszidiaritással kapcsolatos fő
tiltakozásai a következők voltak: ·
A szubszidiaritásra vonatkozó indokolás Több nemzeti parlamenti kamara úgy vélte, hogy a Bizottság nem
magyarázta el kellőképpen, hogy a javaslat miként felel meg a
szubszidiaritás alapelvének. A Bizottság által adott indokokat elégtelennek
tartották. Ezen túlmenően a magyarázatokat úgy az indokolásba, mint a hatásvizsgálatba
is bele kell foglalni. A felülvizsgálat után a Bizottság úgy találta, hogy az indokolás és a
javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás nem fejtette ki megfelelően, hogy
miért nem elégséges a tagállami intézkedés a szakpolitikai célkitűzéssel
kapcsolatban, és e célkitűzést miért valósítaná meg jobban az uniós
intézkedés (például a folytonosság hiánya a bűnüldözési intézkedések
terén, és az alapul szolgáló közös európai vádemelési politika hiánya). ·
A meglévő mechanizmusok állítólagos
kielégítő volta Több kamara azon az állásponton volt, hogy a tagállami‑
szintű nyomozás és vádemelés elégséges, továbbá a meglévő uniós
szintű koordinációs és nyomozati mechanizmusok (Eurojust, Europol és OLAF)
szintén elégségesek. Egyes kamarák véleménye szerint a Bizottságnak meg kellett
volna várnia az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen
büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvre
vonatkozó javaslat elfogadását, mielőtt új jogszabályt kezdeményez ezen a
területen. A Bizottság megjegyezte, hogy egyértelmű statisztikai információk
bizonyítják, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony, visszatartó erővel
bíró és azonos szintű védelme biztosítására irányuló, Szerződés
szerinti célkitűzés nem valósult meg. Hangsúlyozta, hogy a meglévő
mechanizmusok vagy szervek egyike sem orvosolhatja a határokon átnyúló
bizonyítékok elfogadhatóságával, a határokon átnyúló kapcsolat
meghatározásával, vagy a másik tagállam hatóságaitól kapott segítséggel
kapcsolatban azonosított hiányosságokat, továbbá ezek a kérdések nem rendezhetők
pusztán tagállami ‑szinten elfogadott intézkedésekkel sem. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a meglévő mechanizmusok
javítása legjobb esetben is csak marginális hatásokkal járna, azok
jellegükből adódó korlátai miatt. Végül kiemelte, hogy az Unió pénzügyi
érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott
küzdelemről szóló irányelvre vonatkozó javaslat és az Európai Ügyészség
létrehozására vonatkozó javaslat eltérő, bár egymást kiegészítő
célkitűzésekkel bír. ·
Az Európai Ügyészségre vonatkozó javaslat
hozzáadott értéke Több kamara megkérdőjelezte a javaslat hozzáadott értékét, bár
egyesek elismerték az Európai Ügyészség felállításának előnyeit. A nemzeti
parlamentek úgy érveltek, hogy a Bizottság nem mutatta ki, hogy az uniós
szintű fellépés jobb eredményeket érne el, mint a nemzeti szintű. E véleményekre válaszul a Bizottság kifejtette, hogy a javasolt
rendszer jelentős hozzáadott értéket biztosítana az uniós csalások elleni
küzdelemben. Az egyik legnagyobb várt előrelépés egy uniós szintű
vádemelési politikából származna, amely kezelné a tagállamok közötti
jelentős különbségeket az uniós csalások nyomozása és az ilyen ügyekben
tett vádemelések tekintetében. Lehetővé tenné a határokon átnyúló
kapcsolatok felderítését, amelyek a tisztán nemzeti nyomozások során
észrevétlenek maradhatnak, és hatékonyabban
irányíthatná és koordinálhatná a nyomozásokat. Ezen
túlmenően egy decentralizált Európai Ügyészség összegyűjtené az
európai szintű uniós csalási ügyek nyomozása és vádemelése során szerzett
szakértelmet és szakmai ismereteket, valamint biztosítaná, hogy erre a
bűncselekmény elkövetési helye közelében kerül sor. ·
Az Európai Ügyészség struktúrájával, hatásköre
jellegével és kiterjedésével kapcsolatos kérdések A struktúrát
illetően a Bizottság megjegyezte, hogy az Európai Ügyészség teljes
egészében testületi jellegű létrehozatala – ahogy azt több nemzeti
parlament támogatná – hátráltathatná az Ügyészség hatékonyságát, rontva
döntéshozatalának hatékonyságát. Az Európai Ügyészség hatáskörének jellegére és
kiterjedésére vonatkozó kérdésekre válaszul a Bizottság hangsúlyozta, hogy a
szóban forgó – ideértve a határokon átnyúló – bűncselekmények lényeges
uniós dimenzióval bírnak. A hatáskör korlátozása nemcsak csökkentené az Európai
Ügyészség hozzáadott értékét, de az Unió hatáskörét is megkérdőjelezné
ebben a kérdésben, Ugyanakkor
az Európai Ügyészség kizárólagos hatásköre azonban nem jelentené azt, hogy a
nemzeti hatóságokat kizárnák az Európai Ügyészség által kezelt ügyek
intézéséből, tekintettel a nemzeti bűnüldöző hatóságok és a
tagállamokban működő, delegált európai ügyészek részvételére, akik
egyben nemzeti ügyészek is. Ezt
a részletes felülvizsgálatot követően a Bizottság azt a következtetést
vonta le, hogy a javaslat megfelel a szubszidiaritás alapelvének, és úgy
döntött, hogy fenntartja azt. A tengeri
területrendezésre és a tengerparti övezetek integrált kezelésére vonatkozó
irányelvre irányuló javaslat[34] A Bizottság
javaslata, amely 2013 során a második legnagyobb számú indokolt véleményt
váltotta ki, a tengeri területrendezésre és a tengerparti övezetek integrált
kezelésére vonatkozó irányelvre irányuló javaslat volt. A nemzeti parlamentek
kilenc indokolt véleményt bocsátottak ki a javaslatról[35], amelyek 13 szavazatot
képviseltek. Ezen túlmenően 2013-ban további öt kamara küldött véleményt a
politikai párbeszéd keretében; ezek nem tartották a javaslatot
összeegyeztethetetlennek a szubszidiaritás alapelvével.[36] Egyes nemzeti
parlamentek álláspontja szerint a Bizottság nem mutatta ki megfelelően az
uniós szintű kötelezettségek hozzáadott értékét a tengeri területrendezés
és a tengerparti övezetek integrált kezelése területén, valamint azt
kifogásolták, hogy az irányelv jelentősen növelné az adminisztratív
terheket és jelentéstételi kötelezettségeket, megfelelő előnyök
nélkül. Ezen túlmenően egyes indokolt vélemények megkérdőjelezték a
javaslat javasolt jogalapját. Ezen indokolt
véleményekre válaszul a Bizottság hangsúlyozta, hogy az irányelvjavaslat
azáltal biztosítana hozzáadott értéket, hogy lehetővé teszi a tagállamok
számára minimális közös pont elérését, amely lehetővé teszik a jobb
határokon átnyúló együttműködést és elősegítik a vonatkozó jogalkotás
időszerű végrehajtását. A Bizottság rámutatott, hogy a tengeri és
tengerparti tevékenységek határokon átnyúló és gyakran uniós kiterjedésű
hatással bírnak, és a nemzeti tervezési eljárások között jelentős
különbségek találhatók. Ezért szükség van egy uniós szintű keretre a
tengeri területrendezésre és a tengerparti övezetek integrált kezelésére. A
Bizottság hangsúlyozta, hogy az irányelvjavaslat jelentős mozgásteret
biztosítana a tagállamoknak a célkitűzések megvalósításának módját
illetően. Hangsúlyozta továbbá, hogy a nemzetközi együttműködés
megkönnyítené a releváns harmadik országok bevonását a tengeri
területrendezésbe és a tengerparti övezetek integrált kezelésébe. A javasolt
irányelv lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy a harmadik országokkal
folytatott ilyen együttműködés formáját és módjait megválasszák mindaddig,
amíg minden szükséges erőfeszítést megtesznek a tervezések és stratégiák
harmadik országok tervezéseivel és stratégiáival való egyeztetésére. A
társjogalkotók közötti politikai megállapodásban megszületett szöveg megfelelt
ezen reakcióknak. A tagállamoknak
a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és
értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései
közelítéséről szóló irányelvre vonatkozó javaslat [37] A
jogszabályjavaslat új és megerősített szabályokat tartalmaz arra vonatkozóan,
hogy hogyan lehet a dohánytermékeket gyártani és értékesítésre kínálni az
EU-ban. Hét indokolt véleményt váltott ki, amelyek 11 szavazatot testesítenek
meg.[38]
Nyolc nemzeti parlament[39]
küldött még véleményt a politikai párbeszéd keretében; ezek nem tartották a
javaslatot összeegyeztethetetlennek a szubszidiaritás alapelvével. Két kamara[40] küldött olyan
véleményt, mely szerint a javaslat nem felelt meg a szubszidiaritás
alapelvének, de ezeket a határidő után nyújtották be, ezért nem kerültek
beszámításra a küszöbérték elérésénél. Egyes kamarák
szerint a bizonyos típusú – például alacsony kockázatú – dohánytermékek
szabályozása nemzeti hatáskörbe tartozik. Mások a felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok Bizottság általi elfogadását kritizálták. Ezen túlmenően a
javaslat jogalapját szintén megkérdőjelezték, mivel nem harmonizálná a dohánytermékekre
vonatkozó tagállami jogszabályokat. A nemzeti parlamentek azt is kifogásolták,
hogy a „slim” és mentolos cigaretták, valamint a 40 g-nál kisebb
kiszerelésű, cigarettasodrásra szánt dohánytermékek betiltása nem járul
hozzá a belső piac működéséhez. Válaszaiban a
Bizottság hangsúlyozta, hogy a javaslat nem korlátozza az alacsony kockázatú
termékek piacra bocsátását. Kifejtette továbbá, hogy az irányelv teljes
körűen működőképessé válásához az EUMSZ 290. cikkével
összhangban biztosított, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása
szükséges volt. A javaslatban szereplő felhatalmazások egyértelmű és
átlátható kritériumokon alapultak, és korlátozott mérlegelési jogot
biztosítottak a Bizottságnak. Ami a javaslat jogalapját illeti, a Bizottság megjegyezte,
hogy a jelenlegi irányelv nagyrészt azonos célokat tartalmaz, mint a
felülvizsgálatát célzó javaslat, és az Európai Bíróság korábban már
megerősítette a 114. cikk a jelenlegi irányelv jogalapjaként történő
használatának jogszerűségét.[41]
Ezért a jogalap megfelelő volt a harmonizáció meglévő szintjének
frissítésére, a belső piac eltérő tagállami szabályozásoknak
köszönhető akadályainak eltávolítására és a belső piaci szabályok
megkerülésének megelőzésére. A Bizottság álláspontja szerint az EUMSZ 114.
cikke teljes, részleges vagy minimális harmonizációhoz biztosított jogalapot,
és lehetővé tette, hogy bizonyos kérdéseket a tagállamok szabályozzanak. A
Bizottság rámutatott, hogy a tagállamok intézkedéseket kezdtek hozni a
jellegzetes ízesítésű dohánytermékek szabályozására, ezért harmonizációra
tett javaslatot a piaci torzulások elkerülése érdekében. Szintén hangsúlyozta,
hogy a javaslat a csomagolásnak csak bizonyos elemeit egységesítené, így a
tartalmazott cigaretták számát és az egészségügyi figyelmeztetés méretét, amely
kedvező a belső piacon a termékek terjesztéséhez, miközben
biztosítja, hogy az egészségügyi figyelmeztetések teljes mértékben láthatóak
legyenek. A kikötői
szolgáltatások piacára való bejutást és a kikötők pénzügyi átláthatóságát
biztosító keretrendszer létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat[42] A javaslat célja a
kikötői műveletek és a továbbszállítást szolgáló közlekedési
kapcsolatok javítása a transzeurópai közlekedési hálózat kikötőiben. A
javasolt jogi keret hozzájárulna a valóban egyenlő versenyfeltételekhez,
és nagyobb jogbiztonságot teremtene a kikötői üzemeltetők és
befektetők számára. A javaslat átlátható és nyílt eljárásokat határoz meg
a kikötői szolgáltatások nyújtóinak kijelölésére, a kizárólagos jogú
üzemeltetők általi árakkal való visszaélések meggátolását célzó és a
közpénzek felhasználásának átláthatóságát biztosító szabályokat hoz. A nemzeti
parlamentek hét indokolt véleményt bocsátottak ki a javaslatról, amelyek 11
szavazatot képviseltek.[43]
Ezen túlmenően három kamara küldött még véleményt a politikai párbeszéd
keretében, amelyek nem tartották a javaslatot összeegyeztethetetlennek a
szubszidiaritás alapelvével.[44] Egyes nemzeti
parlamentek úgy vélték, hogy a javaslat céljait jobban el lehetett volna érni
puha joggal vagy irányelv által. Mások azt kritizálták, hogy a tagállamok
elveszítenék a jogukat és lehetőségüket a kikötői szektor további
szabályozására nemzeti jogalkotáson keresztül, és hogy a rendeletjavaslat
hátrányos hatásokkal járhat az érintett területek gazdasági teljesítményére és
infrastruktúrájára. Válaszában a
Bizottság leszögezte, hogy a rendeletjavaslat csak azokra a kikötőkre
vonatkozik, amelyek a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) részei, amelyet
az Európai Parlament és a Tanács a belső piac és az uniós területi kohézió
számára jelentősnek ítélt meg a TEN-T fejlesztéséről szóló
1315/2013/EU rendelet kontextusában. A rendelet a kikötői szektorra már
alkalmazandó, meglévő Szerződéses alapelveket foglalja keretbe
azáltal, hogy két alapvető szabálycsoportot vezet be: a kikötői
szolgáltatások nyújtói számára a hátrányos megkülönböztetéstől mentes és
átlátható piaci hozzáférésre és a kikötőkben a közpénzek felhasználásának
pénzügyi átláthatóságára vonatkozó szabályokat. A Bizottság hangsúlyozta, hogy
szándéka szerint a rendelet rendelkezései semlegesek maradnak a tagállamok
kikötői rendszereinek belső kialakítása vonatkozásában. A jogi eszköz
megválasztása tekintetében a Bizottság kiemelte, hogy azért részesítette
előnyben a rendeletet az irányelvvel szemben, mert a javaslat egyik
legfőbb célja az egyenlő versenyfeltételek megteremtése volt, amely
kevés, de alapvető szabály egységes végrehajtását igényli. Ezen
túlmenően a Bizottság hangsúlyozta, hogy a rendelet meghagyja a tagállamok
számára az adott körülmények figyelembevételéhez szükséges rugalmasságot, és a
tagállamok választhatnak a piaci hozzáférés különböző formái között.
Például nem kényszerülnek olyan szolgáltatások liberalizálására, amelyeket
saját választásuk szerint megfelelően alátámasztott közérdekű okok
miatt szabályozni kell. A Bizottság kiemelte, hogy a befektetők vonzásához
torzulásmentes verseny szükséges a TEN-T kikötők és különösen a
különböző tagállamokban található TEN-T kikötők között, amely a
Bizottság álláspontja szerint pusztán a tagállamok által nem érhető el. 4. Következtetések 2013-ban
folytatódtak az intézményközi megbeszélések a szubszidiaritás és arányosság
elveiről, valamint jelentős esemény volt a második sárga lapos
eljárás megindítása a nemzeti parlamentek által. A nemzeti parlamentek által 2013-ban
benyújtott 88 indokolt vélemény 36 különböző bizottsági dokumentumra
vonatkozott. Ez szemlátomást megerősíti az előző években már
megfigyelt trendet: a nemzeti parlamentek eltérő politikai érdekekkel és
prioritásokkal bírnak a szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmus keretében
megvizsgált bizottsági javaslatok kiválasztása terén. Úgy tűnik, a
javaslatok szubszidiaritás elvének való megfelelése vizsgálatakor is
eltérő követelményeket alkalmaznak. A jogalkotási folyamatban részt vevő minden intézmény
aktívan közreműködött a szubszidiaritás elvének való megfelelés
biztosításában. A Bizottság tovább folytatta a szubszidiaritás és arányosság
elvének való megfelelés mélységi értékelését a folyamat különböző
fázisaiban. A jogalkotási javaslatok elfogadása előtt értékeléseket nyújt
(pl. ütemtervekben és hatásvizsgálatokban), elfogadás után pedig megvizsgálja a
nemzeti parlamentek szubszidiaritási aggályait tartalmazó indokolt
véleményeket, és válaszokat ad azokra. A szubszidiaritás ellenőrzése és nyomon követése
szintén jelentős hangsúlyt kapott az Európai Parlament és Régiók
Bizottsága napirendjében. Az Európai Parlament továbbra is támogatta saját
kezdeményezésű jogalkotási jelentéseit a lehetséges uniós hozzáadott
értékről szóló, alátámasztott értékelésekkel. A Régiók Bizottsága
hasonlóképp megerősítette a szubszidiaritási kérdésekben folytatott
tevékenységét, elsősorban azzal, hogy elfogadta és végrehajtotta első
szubszidiaritási munkaprogramját. Melléklet Azon bizottsági
dokumentumok listája, amelyekkel kapcsolatosan a Bizottság indokolt
véleményeket kapott[45] a
szubszidiaritás elvének való megfeleléssel kapcsolatban a nemzeti
parlamentektől 2013 során || Az Európai Bizottság dokumentuma || Cím || Az indokolt vélemények száma (2. jegyzőkönyv) || A szavazatok száma (2. jegyzőkönyv)[46] || Indokolt véleményt benyújtó nemzeti kamara 1. || COM(2013)534 || Az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat || 13[47] || 18 (elérte a sárga lapos eljárás küszöbét[48]) || CY Vouli ton Antiprosopon (2 szavazat) CZ Senát (1 szavazat) FR Sénat (1 szavazat) HU Országgyűlés (2 szavazat) IE az Oireachtas képviselőházai (mindkét kamara – 2 szavazat) MT Kamra tad-Deputati (2 szavazat) RO Camera Deputaților (1 szavazat) SI Državni zbor (1 szavazat) SE Riksdag (2 szavazat) NL Eerste Kamer (1 szavazat) NL Tweede Kamer (1 szavazat) az Egyesült Királyság Alsóháza (1 szavazat) az Egyesült Királyság Lordok Háza (1 szavazat) 2. || COM(2013)133 || A tengeri területrendezésre és a tengerparti övezetek integrált kezelésére vonatkozó irányelvre irányuló javaslat || 9[49] || 13 || BE Vlaams Parlement (1 szavazat) FI Eduskunta (2 szavazat) DE Bundesrat (1 szavazat) IE az Oireachtas képviselőházai (mindkét kamara – 2 szavazat) LT Seimas (2 szavazat) PL Senat (1 szavazat) SE Riksdag (2 szavazat) NL Eerste Kamer (1 szavazat) NL Tweede Kamer (1 szavazat) 3 || COM(2012)788 || A tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló irányelvre vonatkozó javaslat || 7 || 11 || CZ Poslanecká sněmovna (1 szavazat) DK Folketing (2 szavazat) EL Vouli ton Ellinon (2 szavazat) IT Senato della Republica (1 szavazat) PT Assembleia da República (2 szavazat) RO Camera Deputaților (1 szavazat) SE Riksdag (2 szavazat) 4 || COM(2013)296 || A kikötői szolgáltatások piacára való bejutást és a kikötők pénzügyi átláthatóságát biztosító keretrendszer létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat || 7[50] || 11 || FR Assemblée nationale (1 szavazat) IT Senato della Republica (1 szavazat) LV Saeima (2 szavazat) MT Kamra tad-Deputati (2 szavazat) PL Sejm (1 szavazat) ES Congreso de los Diputados és Senado (mindkét kamara – 2 szavazat) SE Riksdag (2 szavazat) 5 || COM(2013) 28[51] || Az 1370/2007/EK rendeletnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása tekintetében történő módosításáról szóló rendeletre irányuló javaslat || 6 || 9 || AT Bundesrat (1 szavazat) LT Seimas (2 szavazat) LU Chambre des Députés (2 szavazat)[52] SE Riksdag (2 szavazat)[53] NL Eerste Kamer (1 szavazat)[54] NL Tweede Kamer (1 szavazat)[55] 6 || COM(2013) 29[56] || Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása és a vasúti infrastruktúra irányítása tekintetében történő módosításáról || 6 || 9 || FR Sénat (1 szavazat) LT Seimas (2 szavazat) LU Chambre des Députés (2 szavazat)[57] SE Riksdag (2 szavazat)[58] NL Eerste Kamer (1 szavazat)[59] NL Tweede Kamer (1 szavazat)[60] 7 || COM(2012) 614[61] || A tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló javaslat || 5[62] || 5 || CZ Poslanecká sněmovna (1 szavazat)[63] PL Sejm (1 szavazat) PL Senat (1 szavazat) az Egyesült Királyság Alsóháza (1 szavazat) az Egyesült Királyság Lordok Háza (1 szavazat)[64] 8 || COM(2013)627 || Az elektronikus hírközlés egységes európai piacáról és a „behálózott kontinens” megteremtéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról, valamint a 2002/20/EK, 2002/21/EK és 2002/22/EK irányelv és az 1211/2009/EK és 531/2012/EU rendelet módosításáról szóló rendeletre irányuló javaslat || 4[65] || 7 || AT Bundesrat (1 szavazat) IE az Oireachtas képviselőházai (mindkét kamara – 2 szavazat) MT Kamra tad-Deputati (2 szavazat) SE Riksdag (2 szavazat) 9 || COM(2013) 27[66] || Az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről szóló rendeletre irányuló és a 881/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletjavaslat || 3 || 5 || LT Seimas (2 szavazat) RO Senatul (1 szavazat) SE Riksdag (2 szavazat)[67] 10 || COM(2013) 31[68] || A vasúti biztonságról szóló irányelv átdolgozására irányuló javaslat || 3 || 5 || LT Seimas (2 szavazat) RO Senatul (1 szavazat) SE Riksdag (2 szavazat)[69] 11 || COM(2013)173 || A Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslat || 3[70] || 4 || BE Chambre des Représentants (1 szavazat) DE Bundesrat (1 szavazat) ES Congreso de los Diputados és Senado (mindkét kamara – 2 szavazat) 12 || COM(2012) 615[71] || A „Nemek közötti egyensúly az üzleti vezetésben: hozzájárulás az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez” című közlemény || 2 || 2 || CZ Poslanecká sněmovna (1 szavazat)[72] az Egyesült Királyság Lordok Háza (1 szavazat)[73] 13 || COM(2013) 30[74] || A vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelvjavaslat (átdolgozott szöveg) || 2 || 4 || LT Seimas (2 szavazat) SE Riksdag (2 szavazat)[75] 14 || COM(2013)147 || A nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítési költségeinek csökkentésére irányuló intézkedésekről szóló rendeletre irányuló javaslat || 2 || 2 || NL Tweede Kamer (1 szavazat) az Egyesült Királyság Alsóháza (1 szavazat) 15 || COM(2013)262 || A növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló rendeletjavaslat (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog) || 2 || 2 || AT Bundesrat (1 szavazat) NL Tweede Kamer (1 szavazat) 16 || COM(2013)472 || Az Európai Gyógyszerügynökség számára az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek tekintetében végzett farmakovigilanciai tevékenységekért fizetendő díjakról szóló rendeletjavaslat || 2[76] || 4 || EL Vouli ton Ellinon (2 szavazat) ES Congreso de los Diputados és Senado (mindkét kamara – 2 szavazat) 17 || COM(2013) 618[77] || A tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló, 2004/757/IB tanácsi kerethatározatnak a kábítószer fogalommeghatározása tekintetében való módosításáról szóló irányelvjavaslat || 2 || 2 || az Egyesült Királyság Alsóháza (1 szavazat)[78] az Egyesült Királyság Lordok Háza (1 szavazat)[79] 18 || COM(2013) 619[80] || Az új pszichoaktív anyagokról szóló rendeletre irányuló javaslatot || 2 || 2 || az Egyesült Királyság Alsóháza (1 szavazat)[81] az Egyesült Királyság Lordok Háza (1 szavazat)[82] 19 || COM(2013)721 || A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az egységes héabevallás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslat || 2 || 2 || FR Sénat (1 szavazat) DE Bundesrat (1 szavazat) 20 || COM(2012)724 || A mezőgazdasági és halászati statisztikákra vonatkozó egyes jogi aktusok módosításáról szóló rendeletre irányuló javaslat || 1[83] || 2 || ES Congreso de los Diputados és Senado (mindkét kamara – 2 szavazat) 21 || COM(2013) 48[84] || A hálózat- és információbiztonság Unió-szerte egységesen magas szintjének biztosítását célzó intézkedésekre vonatkozó irányelvjavaslat || 1 || 2 || SE Riksdag (2 szavazat) 22 || COM(2013)71 || A pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló irányelvjavaslat || 1 || 2 || SE Riksdag (2 szavazat) 23 || COM(2013)151 || Irányelvjavaslat azon feltételekkel kapcsolatban, amelyek a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazására és tartózkodására vonatkoznak (átdolgozott szöveg) || 1 || 2 || EL Vouli ton Ellinon (2 szavazat) 24 || COM(2013)168 || Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek árának megállapítását, valamint a nemzeti egészségbiztosítási rendszerekbe történő felvételét szabályozó intézkedések átláthatóságáról szóló irányelvre vonatkozó módosított javaslat || 1[85] || 2 || ES Congreso de los Diputados és Senado (mindkét kamara – 2 szavazat) 25 || COM(2013)207 || A 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalatok és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosítására vonatkozó irányelvjavaslat || 1 || 2 || EE Riigikogu (2 szavazat) 26 || COM(2013)228 || A bizonyos közokiratok Európai Unión belüli elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat || 1 || 1 || RO Senatul (1 szavazat) 27 || COM(2013)260 || Az állategészségügyről szóló rendeletre irányuló javaslat || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 szavazat) 28 || COM(2013)265 || Rendeletjavaslat az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állat-egészségügyi és állatjóléti, a növény-egészségügyi, a növényi szaporítóanyagokra és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről || 1 || 2 || LU Chambre des Députés (2 szavazat) 29 || COM(2013)267 || A károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről szóló rendeletre irányuló javaslat || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 szavazat) 30 || COM(2013)409 || Rendeletjavaslat a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 szavazat) 31 || COM(2013)410 || Az egységes európai égbolt létrehozásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat (átdolgozott szöveg) || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 szavazat) 32 || COM(2013)520 || A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az egységes szanálási mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Bankszanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló rendeletjavaslat || 1 || 2 || SE Riksdag (2 szavazat) 33 || COM(2013)535 || A Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat || 1 || 1 || CZ Senát (1 szavazat) 34 || COM(2013)550 || A kártyaalapú fizetési műveletekhez kapcsolódó bankközi díjakról szóló rendeletjavaslat || 1 || 1 || FR Sénat (1 szavazat) 35 || COM(2013)620 || Az idegenhonos özönfajok betelepedésének és elterjedésének a megelőzéséről és féken tartásáról szóló rendeletre irányuló javaslat || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 szavazat) 36 || COM(2013)641 || A pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként használt indexekről szóló rendeletre vonatkozó javaslat || 1 || 1 || az Egyesült Királyság Alsóháza (1 szavazat) A dokumentumokra vonatkozó indokolt vélemények egyénileg számolt száma || 99 A több mint egy dokumentumra együttesen vonatkozó indokolt vélemények száma[86] || 11[87] Az érkezett indokolt vélemények száma ÖSSZESEN || 88 [1] C(2014) XXX final. [2] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/planned_ia_hu.htm. [3] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm. [4] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/iab/iab_en.htm. [5] COM(2013) 824 final. [6] COM(2013) 721 final. [7] COM(2013) 641 final. [8] „Az intelligens szabályozás alapjainak erősítése – az értékelés
javítása” c. közlemény – COM(2013) 686 final, 2013. október 2. [9] Lásd az 44. lábjegyzetet. [10] COM(2013) 534 final. [11] A Bizottság 88 indokolt véleményt kapott, ezek közül némelyik
egynél több dokumentumra vonatkozik. [12] COM(2013) 133 final. [13] COM(2012) 788 final. [14] COM(2013) 296 final. [15] Az RB elnöksége által 2013. január 30-án elfogadott CdR 2336/2012. [16] 1. A hulladékgazdálkodási politika és jogszabályok felülvizsgálata;
2. A kikötői csomag (az eredetileg kiválasztott „Kék övezet” kezdeményezés
helyett);
3. Városi mobilitás;
4. Elektronikus számlázás a közbeszerzéseknél; valamint
5. Környezeti, éghajlati és energetikai értékelési keret, a nem hagyományos
szénhidrogén-kitermelés biztonságossá tétele érdekében. [17] a) a kezdeményezéseknek egyértelmű politikai
jelentőséggel kell bírniuk a helyi és regionális önkormányzatok számára; b) a kezdeményezéseknek kapcsolódniuk kell a helyi és regionális
önkormányzatok illetékességi köréhez; valamint c) a kezdeményezéseknek potenciális szubszidiaritási dimenzióval
kell rendelkezniük. [18] Ez a módszer az uniós jogalkotás regionális fejlődésre
gyakorolt lehetséges hatásainak gyors előzetes elemzését teszi
lehetővé. Egy egységesített mutatóalapú eszközt kombinál a
műhelymunkákon keresztül szisztematikusan begyűjtött szakértői
tudással. Lefedi az európai NUTS 2 régiók közös mutatóival az általános szinten
jelentkező lehetséges hatásokat. [19] CdR 2214/2012. [20] CdR 3766/2013. [21] CdR 5295/2013. [22] CdR 2062/2013. [23] https://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/news/Pages/Subsidiarity-Annual-Report-2013.aspx.
[24] A Tanács 1991. július 15-i 91/414/EGK irányelve a növényvédő
szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991. 8. 19., 1. o.). [25] Az EUB T-420/05 R. sz. Vischim kontra Bizottság
[2009] ECR II‑3841 ügyben hozott ítélet, 223. pont. [26] A Bizottság 2010. augusztus 10-i 737/2010/EU rendelete az
1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti fókatermékek
kereskedelmére vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról (HL
L 216., 2010. 8. 17., 1. o.). [27] Az EUB C-491/01. sz. British American Tobacco (Investments) and
Imperial Tobacco [2002] ECR I-11453 ügyben hozott ítélete, 179. pont. [28] COM(2013) 534 final. [29] CY Vouli ton Antiprosopon (2 szavazat), CZ Senát (1
szavazat), FR Sénat (1 szavazat), HU Országgyűlés (2
szavazat), IE az Oireachtas kamarái (mindkét kamara – 2 szavazat), MT Kamra
tad-Deputati (2 szavazat), RO Camera Deputaților (1 szavazat),
SI Državni zbor (1 szavazat), SE Riksdag (2 szavazat), NL Eerste
Kamer (1 szavazat), NL Tweede Kamer (1 szavazat), az Egyesült
Királyság Alsóháza (1 szavazat) és az Egyesült Királyság Lordok Háza (1
szavazat). [30] Minden nemzeti parlament két szavazattal rendelkezik; ahol a
nemzeti parlament kétkamarás, mindegyik kamera egy szavazatot kap. Mindegyik
kamara jogosult indokolt vélemény önálló kibocsátására. [31] PL Senat, DE Bundesrat, PT Assembleia da
República, RO Senatul, IT Senato della Repubblica, FR Assemblée
nationale, FI Eduskunta. 2014 során további véleményeket nyújtottak
be. [32] A Bizottság ezen, a szubszidiaritáshoz nem kapcsolódó észrevételekre
a nemzeti parlamenteknek külön-külön küldött levelekben válaszolt. [33] COM(2013) 851 final. [34] COM(2013) 133 final. [35] BE Sénat, FI Eduskunta,
DE Bundesrat, IE Houses of the Oireachtas (mindkét kamara),
LT Seimas, PL Senat, SE Riksdag, NL Eerste Kamer, NL
Tweede Kamer. [36] IT Senato della Repubblica, DK Folketing, EE Riigikogu,
RO Senatul and PT Assembleia da República. [37] COM(2012) 788. [38] CZ Poslanecká sněmovna (1 szavazat), DK Folketing
(2 szavazat), EL Vouli ton Ellinon (2 szavazat), IT Senato della
Repubblica (1 szavazat), PT Assembleia da República (2 szavazat), RO
Camera Deputaților (1 szavazat) and SE Riksdag (2 szavazat). [39] AT Bundesrat, CZ Sénat, DE Bundesrat, FR Assemblée
nationale, PL Senat, RO Senat, SK Národná Rada, HU Országgyűlés. [40] BG Narodno Sabranie és IT Camera dei Deputati. [41] Lásd az EUB C-491/01. sz. BAT [2002] ECR I-11453. ítéletét. [42] COM(2013) 296. [43] FR Assemblée nationale (1 szavazat), IT Senato della
Repubblica (1 szavazat), LV Saeima (2 szavazat), MT Kamra
tad-Deputati (2 szavazat), PL Sejm (1 szavazat), ES Congreso de
los Diputados and Senado (mindkét kamara – 2 szavazat) és SE Riksdag
(2 szavazat). [44] PT Assembleia da República, PL Senat és DE Bundesrat. [45] Ahhoz, hogy egy vélemény a 2. jegyzőkönyv értelmében
meghatározott indokolt véleménynek minősüljön, tartalmaznia kell, hogy a
nemzeti parlament miért véli úgy, hogy a jogszabályjavaslat nem felel meg a
szubszidiaritás elvének, továbbá azt a javaslat nemzeti parlamenthez való
továbbítását követő nyolc héten belül meg kell küldeni a Bizottságnak. [46] A 2. jegyzőkönyv értelmében minden nemzeti parlament két
szavazattal rendelkezik; kétkamarás rendszer esetén mindegyik kamara egy
szavazattal bír. Amennyiben az indokolt vélemények a nemzeti parlamentek összes
szavazatának legalább egyharmadát kiteszik, úgy elérik a sárga lapos eljárás
küszöbét, vagyis a tervezetet felül kell vizsgálni. Horvátország 2013. július
1-jei csatlakozását követően a nemzeti parlamenteknek kiosztott valamennyi
szavazat harmadát 19 szavazat jelenti az 56 szavazatból. [47] Amelyek közül egy az IE Oireachtas képviselőházai közül
mindkét háztól együttesen érkezett – ezt a két kamarától származó egy indokolt
véleménynek számoljuk. [48] A 2. jegyzőkönyv szerint az Európai Unió működéséről
szóló szerződés 76. cikke alapján előterjesztett, a szabadság, a
biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó jogalkotási
aktusok tervezete esetében akkor kell sárga lapos eljárást indítani, amennyiben
az indokolt vélemények a nemzeti parlamentek összes szavazatának legalább
egynegyedét kiteszik. Horvátország 2013. július 1-jei csatlakozását
követően a nemzeti parlamenteknek kiosztott valamennyi szavazat negyedét
14 szavazat jelenti az 56 szavazatból. [49] Amelyek közül egy az IE Oireachtas képviselőházai közül
mindkét háztól együttesen érkezett – ezt a két kamarától származó egy indokolt
véleménynek számoljuk. [50] Amelyek közül egy az ES kamarái közül mindkét háztól együttesen
érkezett – ezt a két kamarától származó egy indokolt véleménynek számoljuk. [51] Az ezen bizottsági dokumentumra vonatkozó indokolt vélemények közül
négy együttesen más bizottsági dokumentumokra is vonatkozott. [52] A LU Chambre des Députés ezen indokolt véleménye együttesen
a COM(2013) 28 és COM(2013) 29 dokumentumra vonatkozott. [53] A SE Riksdag ezen indokolt véleménye együttesen a
COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 és
COM(2013) 31 dokumentumra – a negyedik vasúti jogszabálycsomagra –
vonatkozott. [54] Az NL Eerste Kamer ezen indokolt véleménye együttesen a
COM(2013) 28 és COM(2013) 29 dokumentumra vonatkozott. [55] Az NL Tweede Kamer ezen indokolt véleménye együttesen a
COM(2013) 28 és COM(2013) 29 dokumentumra vonatkozott. [56] Az ezen bizottsági dokumentumra vonatkozó indokolt vélemények közül
négy együttesen más bizottsági dokumentumokra is vonatkozott. [57] A fentieknek megfelelően a LU Chambre des Députés ezen
indokolt véleménye együttesen a COM(2013) 28 és COM(2013) 29
dokumentumra vonatkozott. [58] A fentieknek megfelelően a SE Riksdag ezen indokolt
véleménye együttesen a COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29,
COM(2013) 30 és COM(2013) 31 dokumentumra – a negyedik vasúti
jogszabálycsomagra – vonatkozott. [59] A fentieknek megfelelően az NL Eerste Kamer ezen
indokolt véleménye együttesen a COM(2013) 28 és COM(2013) 29
dokumentumra vonatkozott. [60] A fentieknek megfelelően az NL Tweede Kamer ezen
indokolt véleménye együttesen a COM(2013) 28 és COM(2013) 29
dokumentumra vonatkozott. [61] Az ezen bizottsági dokumentumra vonatkozó indokolt vélemények közül
kettő együttesen a COM(2012) 615 dokumentumra is vonatkozott. [62] A Bizottság három indokolt véleményt kapott erre a dokumentumra
vonatkozóan a DK Folketing, az SE Riksdag és együttesen az NL Eerste
Kamer és NL Tweede Kamer (mindkét kamara) részéről 2013. január
1. előtt. [63] A CZ Poslanecká sněmovna ezen indokolt véleménye
együttesen a COM(2012) 614 és COM(2012) 615 dokumentumra vonatkozott. [64] Az Egyesült Királyság Lordok Háza ezen indokolt véleménye
együttesen a COM(2012) 614 és COM(2012) 615 dokumentumra vonatkozott. [65] Amelyek közül egy az IE Oireachtas kamarái közül mindkét
háztól együttesen érkezett – ezt a két kamarától származó egy indokolt
véleménynek számoljuk. [66] Az ezen bizottsági dokumentumra vonatkozó egyik indokolt vélemény
együttesen a COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 és
COM(2013) 31 dokumentumokra is vonatkozott. [67] A fentieknek megfelelően a SE Riksdag ezen indokolt
véleménye együttesen a COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29,
COM(2013) 30 és COM(2013) 31 dokumentumra – a negyedik vasúti
jogszabálycsomagra – vonatkozott. [68] Az ezen bizottsági dokumentumra vonatkozó egyik indokolt vélemény
együttesen a COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 és
COM(2013) 30 dokumentumokra is vonatkozott. [69] A fentieknek megfelelően a SE Riksdag ezen indokolt
véleménye együttesen a COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29,
COM(2013) 30 és COM(2013) 31 dokumentumra – a negyedik vasúti
jogszabálycsomagra – vonatkozott. [70] Amelyek közül egy az ES kamarái közül mindkét háztól együttesen
érkezett – ezt a két kamarától származó egy indokolt véleménynek számoljuk. [71] Az ezen bizottsági dokumentumra vonatkozó indokolt vélemények
együttesen a COM(2012) 614 dokumentumra is vonatkoztak. [72] A fentieknek megfelelően a CZ Poslanecká sněmovna
ezen indokolt véleménye együttesen a COM(2012) 614 és COM(2012) 615
dokumentumra vonatkozott. [73] A fentieknek megfelelően az Egyesült Királyság Lordok Háza
ezen indokolt véleménye együttesen a COM(2012) 614 és COM(2012) 615
dokumentumra vonatkozott. [74] Az ezen bizottsági dokumentumra vonatkozó indokolt vélemény
együttesen a COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 és COM(2013) 31
dokumentumokra is vonatkozott. [75] A fentieknek megfelelően a SE Riksdag ezen indokolt
véleménye együttesen a COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29,
COM(2013) 30 és COM(2013) 31 dokumentumra – a negyedik vasúti
jogszabálycsomagra – vonatkozott. [76] Amelyek közül egy az ES kamarái közül mindkét háztól együttesen
érkezett – ezt a két kamarától származó egy indokolt véleménynek számoljuk. [77] Az ezen bizottsági dokumentumra vonatkozó indokolt vélemények
együttesen a COM(2013) 619 dokumentumra is vonatkoztak. [78] Az Egyesült Királyság Alsóháza ezen indokolt véleménye együttesen a
COM(2012) 618 és COM(2012) 619 dokumentumra vonatkozott. [79] Az Egyesült Királyság Lordok Háza ezen indokolt véleménye
együttesen a COM(2012) 618 és COM(2012) 619 dokumentumra vonatkozott. [80] Az ezen bizottsági dokumentumra vonatkozó indokolt vélemények
együttesen a COM(2013) 618 dokumentumra is vonatkoztak. [81] A fentieknek megfelelően az Egyesült Királyság Alsóháza ezen
indokolt véleménye együttesen a COM(2012) 618 és COM(2012) 619
dokumentumra vonatkozott. [82] A fentieknek megfelelően az Egyesült Királyság Lordok Háza
ezen indokolt véleménye együttesen a COM(2012) 618 és COM(2012) 619
dokumentumra vonatkozott. [83] Ez az indokolt vélemény az ES képviselőházai közül mindkét
háztól együttesen érkezett – ezt a két kamarától származó egy indokolt
véleménynek számoljuk. [84] Az ezen bizottsági dokumentumra vonatkozó indokolt vélemények közül
egy együttesen a JOIN(2013) 1 dokumentumra is vonatkozott. [85] Ez az indokolt vélemény az ES képviselőházai közül mindkét
háztól együttesen érkezett – ezt a két kamarától származó egy indokolt
véleménynek számoljuk. [86] Mivel egyes indokolt vélemények együttesen egynél több dokumentumra
vonatkoznak, a táblázat a minden egyes dokumentumra kibocsátott indokolt
vélemények számát tartalmazza. Annak érdekében, hogy a Bizottság által kapott
indokolt vélemények számát is meg tudjuk mutatni, az együttesen több mint egy
dokumentumra vonatkozó indokolt vélemények további számát levontuk. [87] A fentieknek megfelelően hivatkozunk a következőkre: a LU
Chambre des Députés egyik indokolt véleménye együttesen a
COM(2013) 28 és COM(2013) 29 dokumentumra vonatkozott; a SE Riksdag
egyik indokolt véleménye együttesen a COM(2013) 27, COM(2013) 28,
COM(2013) 29, COM(2013) 30 és COM(2013) 31 dokumentumra – a
negyedik vasúti jogszabálycsomagra – vonatkozott; az NL Eerste Kamer
egyik indokolt véleménye együttesen a COM(2013) 28 és COM(2013) 29
dokumentumra vonatkozott; az NL Tweede Kamer egyik indokolt véleménye
együttesen a COM(2013) 28 és COM(2013) 29 dokumentumra vonatkozott; a
CZ Poslanecká sněmovna egyik indokolt véleménye együttesen a
COM(2012) 614 és COM(2012) 615 dokumentumra vonatkozott; az Egyesült
Királyság Lordok Háza egyik indokolt véleménye együttesen a COM(2012) 614 és
COM(2012) 615 dokumentumra vonatkozott; az Egyesült Királyság Alsóháza
egyik indokolt véleménye együttesen a COM(2012) 618 és COM(2012) 619
dokumentumra vonatkozott; és az Egyesült Királyság Lordok Háza egyik indokolt
véleménye együttesen a COM(2012) 618 és COM(2012) 619 dokumentumra
vonatkozott.