EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013PC0794
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Regulation (EC) No 861/2007 of the European Parliament and the Council of 11 July 2007 establishing a European Small Claims Procedure and Regulation (EC) No 1896/2006 of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 creating a European order for payment procedure
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról
/* COM/2013/0794 final - 2013/0403 (COD) */
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról /* COM/2013/0794 final - 2013/0403 (COD) */
INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 1.1. A javaslatra vonatkozó
háttér-információk A kis értékű követelések európai
eljárásának bevezetéséről szóló, 861/2007/EK rendeletet 2007. július
11-jén fogadták el[1]
abból a célból, hogy a kis értékű követelésekkel kapcsolatos határokon
átnyúló jogviták elbírálásának egyszerűsítése és gyorsítása, valamint az
eljárás költségeinek csökkentése révén javítsák az igazságszolgáltatáshoz való
jog érvényesülését. Ezenfelül a rendelet a végrehajtás megkönnyítése érdekében
eltörölte azt a közbenső eljárást (a végrehajthatóvá nyilvánítási
eljárást), amely az ítélet meghozatala szerinti országtól eltérő
tagállamokban szükségesek volt az ítélet elismeréséhez és végrehajtásához. A rendelet a tagállamok belső joga
szerinti eljárások mellett bevezetett egy alternatív eljárást a
2 000 eurót nem meghaladó követelésekkel kapcsolatos, határokon
átnyúló ügyek rendezésére. A rendelet 2009. január 1-jétől alkalmazandó az
Unión belül (Dánia kivételével). Az eljárás formanyomtatványokra épülő, főszabályként
írásbeli eljárás, amelyre szigorú határidők vonatkoznak. Az ügyvédi
képviselet nem kötelező, és ösztönzik az elektronikus kommunikációs
eszközök alkalmazását. Továbbá a pervesztes félnek csak abban a mértékben kell
fedeznie a pernyertes fél eljárási költségeit, amennyiben azok arányosak a
követelés értékével. Az eljárás az EU-n belül több országra kiterjedő
ügyleteket lebonyolító fogyasztóknak és vállalkozásoknak egyaránt
rendelkezésére áll, az igazságszolgáltatáshoz való jog és az őket megillető
egyéb jogok érvényesítésének javítása érdekében. A rendelet 28. cikke arra kötelezi a
Bizottságot, hogy 2014. január 1-jéig nyújtson be részletes jelentést az
Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottságnak a rendelet működéséről, kitérve a 2 000 eurós
felső határértékre is. A jelentéshez adott esetben módosító javaslatokat
kell csatolni. 1.2. A kis értékű követelések
európai eljárása felülvizsgálatának szükségessége Most, amikor az Európai Unió történetének
legnagyobb gazdasági válságával néz szembe, az Európai Unión belüli
igazságszolgáltatás hatékonyságának javítása fontos tényezővé válik a
gazdasági tevékenység elősegítése szempontjából[2]. A kis értékű
követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló rendelet felülvizsgálata
egyike azoknak az intézkedéseknek, amelyek az EU-n belüli igazságszolgáltatás
hatékonyságának fokozására irányulnak. A rendelet elfogadása annak elismerését
tükrözte, hogy a kis értékű követelésekkel kapcsolatos jogviták
rendezésének alacsony hatékonyságából eredő problémák tovább súlyosbodnak,
amennyiben a kis értékű követeléseket egy másik uniós tagállamban kell
érvényesíteni. Ilyen helyzetekben további problémák jelentkeznek, mint például
az, hogy a felek nem ismerik a külföldi jogot és a külföldi bíróságok
eljárásait, nagyobb mértékben kell fordítást és tolmácsolást igénybe venniük,
valamint külföldre kell utazniuk a tárgyalásokra. Mivel az elmúlt évek során
növekedett és az elkövetkező években várhatóan tovább nő majd az
Unión belüli tagállamok közötti kereskedelem, még sürgetőbb lett, hogy
hatékony jogorvoslati mechanizmusok álljanak rendelkezésre a gazdasági
tevékenység elősegítésének eszközeként. A formanyomtatványok kialakítása és a felek
számára azok kitöltéséhez nyújtott ingyenes segítség révén az eljárás
lehetőséget biztosít arra, hogy a bíróságok teljes egészében írásbeli
eljárás keretében dolgozzák fel a kereseteket, így szükségtelenné válik a
tárgyalásra való utazás – olyan rendkívüli körülmények kivételével, amikor az
írásbeli bizonyítékok alapján nem hozható ítélet –, valamint az ügyvédi
képviselet. A rendelet emellett arra ösztönzi a bíróságokat, hogy alkalmazzanak
távközlési eszközöket a keresetek elfogadása és a tárgyalások megszervezése
céljából. Végezetül, az így meghozott ítéletek szabadon mozognak a tagállamok
között, anélkül, hogy további köztes eljárásokra lenne szükség azok
elismeréséhez és végrehajtásához[3].
Mindazonáltal – bár az eljárás hasznosnak
bizonyulhat a határokon átnyúló követelések elbírálásának költségei és ideje
tekintetében –, annak ismerete és igénybevétele még évekkel a rendelet
hatálybalépését követően sem kielégítő. Az Európai Parlament 2011-es
állásfoglalásában[4]
megerősítette, hogy többet kell tenni a jogbiztonság, a nyelvi akadályok
és az eljárások átláthatósága terén. Az állásfoglalás felszólította a
Bizottságot, hogy gondoskodjon a már meglévő jogalkotási eszközök, mint
például a kis értékű követelések európai eljárásának jobb
megismertetéséről a fogyasztók és a vállalkozások körében. Az érdekelt
fogyasztók és vállalkozások szintén felvetették, hogy a fogyasztók és a
vállalkozások, különösen a kkv-k érdekében tovább kell javítani a rendeletet. A
tagállamok is rámutattak a jelenlegi rendelet néhány, orvoslásra szoruló
hiányosságára. A problémák főként a jelenlegi szabályok
hiányosságaiból – például az alacsony felső határérték és a határokon
átnyúló ügyek tekintetében korlátozott tárgyi hatályból –, valamint a még
mindig túlzottan terhes, költséges és hosszadalmas eljárásból származnak, amely
nem tükrözi a rendelet elfogadása óta a tagállamok igazságszolgáltatási
rendszereiben bekövetkezett technológiai fejlődést. Még ha a problémák –
miként bizonyos fokig az átláthatóság hiánya esetében – a jelenlegi szabályok
gyenge végrehajtásával is kapcsolatosak, el kell ismerni, hogy a rendelet
szabályai nem mindig egyértelműek. Az ismerethiány problémájának kezelése
érdekében az Európai Bizottság már több kezdeményezést tett, például a
tagállamokban tematikus szeminárium-sorozatot tartott, hogy
tájékoztassa a kkv-kat erről az eljárásról, továbbá gyakorlati útmutatót
tett közzé, valamint oktatási modulokat terjesztett az európai vállalkozók e
témával kapcsolatos képzése érdekében. A Bizottság az uniós polgárságról szóló
2013. évi jelentésben[5]
a rendelet felülvizsgálatát az egyik olyan intézkedésként határozta meg, amely
- a másik tagállamban történő vásárlásokkal kapcsolatos vitarendezés
megkönnyítése révén - az uniós polgárok jogainak megerősítéséhez
szükséges. A kezdeményezést az európai fogyasztóügyi stratégiába[6] is belefoglalták a
fogyasztói jogok érvényesítésének javítására szolgáló eszközként. Ezenfelül a
rendelet korszerűsítése támogatást nyújt az EU jelenlegi politikai
prioritásaihoz, amelyek célja, hogy a hatékonyabb és egyszerűbb bírósági
eljárások elősegítése, valamint ezen eljárások kkv-k részéről
történő igénybevételének megkönnyítése révén előmozdítsák a gazdasági
fellendülést és a fenntartható növekedést. 1.3. Az 1896/2006/EK rendelet 17.
cikke felülvizsgálatának szükségessége Az európai fizetési meghagyásos eljárás
keretében a kötelezett által benyújtott ellentmondás következtében az eljárás
automatikusan a polgári peres eljárásra vonatkozó szabályokkal összhangban
folytatódik. A kis értékű követelések európai eljárásának létrehozása óta
azonban ez a korlátozás már nem indokolt a 861/2007/EK rendelet hatálya alá
tartozó követelések esetében. Ezért az 1896/2006/EK rendeletben
egyértelműsíteni kell, hogy amennyiben a vita a kis értékű
követelések európai eljárásának hatálya alá tartozik, ennek az eljárásnak
hozzáférhetőnek kell lennie az európai fizetési meghagyásos eljárásban
részes azon fél számára is, aki ellentmondást nyújtott be az európai fizetési
meghagyással szemben. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A Bizottság több konzultációt
folytatott, hogy információkat gyűjtsön a rendelet jelenlegi
alkalmazásáról, valamint a jogszabály felülvizsgálatának lehetséges
elemeiről. Az eredmények hasznos szakpolitikai jelzést adtak az érdekeltek
és a tagállamok álláspontjára nézve. Ezt figyelembe vették a hatásvizsgálati
eljárás folyamán. 2012. november-decemberben Eurobarométer
felmérést végeztek, amely arra irányult, hogy feltérképezze az európai
polgároknak a rendelet alkalmazásával kapcsolatos ismereteit, elvárásait és
tapasztalatait[7].
A felmérés szerint jelenleg a fogyasztói követelések 71 %-a nem haladja
meg a rendeletben meghatározott 2 000 eurós felső határértéket.
A fogyasztók átlagosan minimum 786 EUR összegért hajlandóak pert indítani
egy másik tagállamban. A válaszadók 12 %-a tudott a kis értékű
követelések európai eljárásáról, és az összes válaszadó 1 %-a nyilatkozott
úgy, hogy már igénybe vette az eljárást, amely az azt igénybevevők
69 %-ának szolgált megelégedésére. Az utóbbi két évben (belföldön vagy
határon túl) vállalkozásokkal szemben pert nyert válaszadók 97 %-a
sikeresen végre tudta hajtatni az ítéletét. A polgárokat bírósághoz fordulásra
ösztönző legfontosabb tényezők a következők: az eljárás írásban,
bíróság előtti megjelenés nélkül történő lefolytatásának
lehetősége (33 %), az eljárás megbízott ügyvéd nélkül történő
lefolytatása (26 %), online eljárás lefolytatása (20 %), valamint az
anyanyelv használata (24 %). 2013. március 9. és június 10. között webalapú
nyilvános konzultációra került sor. A konzultáció során
összegyűjtötték az olyan lehetséges javításokra és további
egyszerűsítésekre vonatkozó álláspontokat, amelyek tovább fokozhatnák a
kis értékű követelések európai eljárásának előnyeit, különösen a
fogyasztók és a kkv-k esetében. 80 válasz érkezett az érdekeltek széles
körétől, így például fogyasztói és vállalkozói szövetségektől,
bíráktól, ügyvédektől és elméleti szakemberektől. A konzultáció
eredményei[8]
azt mutatják, hogy a válaszadók 66 %-a támogatja a felső határérték
legfeljebb 10 000 euróra növelését, 63 %-uk kedvezően ítéli
meg az elektronikus eszközök használatát az eljárás során, 71 %-uk pedig
helyesli azt az elképzelést, hogy a bíróságokat szereljék fel videokonferencia
vagy egyéb elektronikus kommunikációs berendezésekkel. Csupán a válaszadók
28 %-a gondolta, hogy a tagállamok ingyenes segítséget nyújtanak. 2013. április elején a rendelet
működéséről és gyakorlati alkalmazásáról szóló részletes kérdőívet
küldtünk a tagállamoknak és az Európai Igazságügyi Hálózatnak. A kérdőív
segítségével adatokat kívántunk gyűjteni az alábbiakról: a kis értékű
követelések európai eljárását alkalmazó tagállami ügyek száma, a bírósági
eljárások folyamán használt elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazása, a
formanyomtatványok kitöltéséhez a polgárok számára nyújtott segítség megléte és
módozatai, az eljárási határidők, a tárgyalás és a bizonyítékok, az
eljárási költségek, valamint az érvényesíthető kis értékű
követelésekre vonatkozó határérték emelésének szükségessége. A válaszadás
határideje 2013. május 15. volt. Összesen 20 tagállam küldte el válaszát[9]. Az Európai Igazságügyi Hálózat több
alkalommal megvitatta a kis értékű követelések európai eljárásának
alkalmazását, a jogszabály létezésére és működésére történő
figyelemfelhívás érdekében megteendő intézkedéseket, valamint a rendelet
felülvizsgálatának lehetséges elemeit. A 2011. május 17-i ülésen néhány tagállam
megjegyezte, hogy a gyakorlatban nem használták ki maradéktalanul a kis
értékű követelések európai eljárásában rejlő lehetőségeket,
továbbá hogy az eljárás javítására és az ismeretek bővítésére irányuló
intézkedéseket kell hozni. Munkacsoport jött létre, amely megbízást kapott a
kis értékű követelések európai eljárására vonatkozó, jogi szakembereknek
szóló gyakorlati útmutató elkészítésére. A 2013. május 29-30-i ülésen
megvitattak több olyan kérdést, amely felülvizsgálat tárgyát képezheti; így
például a felső határérték emelését, az elektronikus kommunikációs
eszközök alkalmazását a bíróság és a felek között, valamint az eljárás
lefolytatására – például az alábbiakra – vonatkozó uniós minimumszabályok
megállapítását: a tárgyalások lefolytatására szolgáló videokonferencia
rendelkezésre állása, valamint a bírósági illetékek kiszámításának és
megfizetésének átláthatósága, továbbá az eljárást igénybe vevők számára
biztosított – a jogi képviseletre is kiterjedő – segítségnyújtás. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. A javasolt fellépés fő
elemei A javasolt felülvizsgálat fő elemei a
következők: ·
a rendelet hatályának kiterjesztése a legfeljebb
10 000 EUR értékű, határokon átnyúló követelésekre; ·
a határokon átnyúló ügyek fogalommeghatározásának
bővítése; ·
az elektronikus kommunikáció alkalmazásának
javítása, egyes iratok kézbesítésére is kiterjedően; ·
a bíróságokat terhelő azon kötelezettség
megállapítása, hogy videokonferenciát, telekonferenciát vagy egyéb távközlési
eszközöket vegyenek igénybe a tárgyalások lefolytatásához és a bizonyításfelvételhez;
·
az eljárásért felszámítható bírósági illetékek
maximális értékének meghatározása; ·
a tagállamokat terhelő azon kötelezettség
bevezetése, hogy tegyék lehetővé a bírósági illetékek távfizetési
eszközökkel történő megfizetését, ·
A végrehajthatósági tanúsítványt tartalmazó „D”
formanyomtatvány lefordítására vonatkozó előírásnak csupán az ítélet
érdemi tartalmára való korlátozása; ·
A tagállamokat terhelő tájékoztatási
kötelezettség bevezetése a bírósági illetékekre, a bírósági illetékek fizetési
módjaira, valamint a formanyomtatványok kitöltéséhez való segítségnyújtás
elérhetőségére vonatkozóan. 3.1.1. A rendelet hatályának
kiterjesztése a legfeljebb 10 000 EUR értékű, határokon átnyúló
követelésekre A 2 000 eurós felső határérték
korlátozza a rendelet hatályát. Bár ez a fogyasztók számára kevésbé fontos –
ugyanis az ő követeléseik túlnyomó többsége nem haladja meg a
2 000 eurót –, jelentősen korlátozza az eljárás kkv-k általi
igénybevehetőségét. Csupán a vállalkozói követelések 20 %-a nem éri el
a 2 000 EUR-t, míg a 2 000 és 10 000 EUR közötti
követelések teszik ki az összes határokon átnyúló üzleti követelés mintegy
30 %-át. A határokon átnyúló jogvitákkal kapcsolatos
tapasztalatokkal rendelkező vállalatok 45 %-a azért nem fordul
bírósághoz, mert az eljárási költségek aránytalanok a követelés értékéhez
képest, 27 %-uk pedig azért, mert túl hosszadalmas volna az eljárás. Az
ilyen ügyekben jelentősen csökkenne a vitarendezés költsége és hossza, ha
a 2 000 és 10 000 EUR közötti értékű, határokon átnyúló
követelések esetében is elérhetővé tennénk az egyszerűsített európai
eljárást. Az elmúlt évek során több tagállam
kiterjesztette saját egyszerűsített eljárásának hatályát a felső
határérték felemelésével. Ez a tendencia azt tanúsítja, hogy korszerűsíteni
kell az igazságszolgáltatási rendszereket, továbbá a kis értékű
követelésekre vonatkozó egyszerűsített, költséghatékony és gyors eljárások
kialakításával meg kell könnyíteni az e rendszerekhez való hozzáférést a
polgárok számára. Ennek keretében a kis értékű követelések európai
eljárásárnak 2 000 eurós jelenlegi felső határértékét is meg
kell emelni. A jelenlegi felső határérték emelése
lehetővé teszi majd, hogy a felek lényegesen több ügyben folytassák a
jogvitát az egyszerűsített európai eljárás alapján. A további
egyszerűsítés, valamint a költségek és az eljárás hosszának csökkenése
miatt várhatóan azokat a követeléseket is be fogják hajtani, amelyeket korábban
nem érvényesítettek. Ez a megoldás leginkább a kkv-knek kedvez, a változtatás
azonban a fogyasztók számára is hasznos, mivel a fogyasztói követelések mintegy
egyötödének értéke meghaladja a 2 000 eurót. A vállalkozások és a
fogyasztók számára egyaránt előnyös, hogy az eljárás gyakoribb használata
révén a bírók, bírósági alkalmazottak és ügyvédek jobban megismerhetik az
eljárást, továbbá megfelelőbben és hatékonyabban tudják majd azt
lefolytatni. 3.1.2. A határokon átnyúló ügyek
fogalommeghatározásának bővítése A rendelet jelenleg kizárólag azokra a
jogvitákra alkalmazandó, amelyekben legalább az egyik fél az eljáró bíróság
székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban rendelkezik állandó
lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel. Ugyanakkor nem tartoznak a
rendelet hatálya alá azok az azonos tagállamban lakó feleket érintő jogviták,
amelyek esetében - határokon átnyúló vonatkozásuk miatt - hasznos lehetne az
európai egyszerűsített eljárás. Például olyan ügyekről van szó,
amelyekben: ·
a szerződés teljesítésének helye másik tagállamban van, például másik tagállamban található
üdülőre vonatkozó bérleti szerződés; vagy ·
a káresemény bekövetkezésének helye másik tagállamban van, például a felek egy másik tagállamban található
határ menti régióban szenvedtek autóbalesetet; vagy ·
az ítélet végrehajtását
másik tagállamban kell foganatosítani, például, amennyiben egy ítéletet az
alperesek másik tagállamban kapott munkabérének terhére kell végrehajtani. Kiváltképpen, amennyiben a felperes a(z)
[44/2001/EK]/[1215/2012/EU] rendelet rendelkezései alapján választhat azon
tagállam bíróságainak joghatósága között, amelyben mind ő, mind az alperes
lakóhellyel rendelkezik, valamint azon tagállam joghatósága között, ahol
például a szerződést teljesítik vagy a káresemény bekövetkezett, a
felperesnek a közös lakóhely szerinti tagállam bíróságait előnyben
részesítő döntése nem foszthatja meg őt attól a
lehetőségtől, hogy igénybe vegye a kis értékű követelések
európai eljárását, amely egyébként a rendelkezésére állna. Továbbá, a jelenlegi korlátozás
megakadályozza, hogy harmadik országbeli lakosok a kis értékű követelések
európai eljárásán alapuló keresetet nyújtsanak be az uniós tagállamok
bíróságain, vagy velük szemben nyújtsanak be ilyen keresetet, miközben Európán
belül egyetlen tagállami eljárás sincs fenntartva az érintett ország
állampolgárai vagy az uniós polgárok számára. A módosítás eredményeként a kis értékű
követelések európai eljárása igénybe vehető volna valamennyi, határokon
átnyúló elemet tartalmazó ügyben, ideértve a harmadik országokat érintő
ügyeket is. Ennek következtében egyszerűsödne a vitarendezés, és csökkenne
annak hossza és költsége azon polgárok számára, akik igénybe tudnák venni az
európai egyszerűsített eljárást, például amennyiben a szakértőket a
szerződés teljesítésének vagy a káresemény bekövetkeztének helye szerinti
tagállamban kellene meghallgatni. Hasonlóképpen, könnyebb volna végrehajtani
egy másik tagállamban a kis értékű követelések európai eljárása keretében
hozott ítéletet, ha ott jól ismernék az adott ítéletet megelőző
eljárást, és megbíznának abban. Mivel a rendelet 4. cikkének (3) bekezdése
értelmében a bíróságok hatáskörrel rendelkeznek annak vizsgálatára, hogy
megvalósulnak-e a rendelet szerinti joghatósági okok, így minimális a felperes
oldalán felmerülő visszaélés kockázata. 3.1.3. Az elektronikus kommunikációs
eszközök alkalmazásának javítása az iratok kézbesítése esetében is A felek és a bíróságok közötti számos közlés
elvileg elektronikus eszközök segítségével is továbbítható volna, ami időt
és pénzt takarítana meg a határokon átnyúló ügyekben, különösen akkor, ha nagy
távolságokat kell áthidalni. A keresetlevél már jelenleg is benyújtható
elektronikus eszközök útján, amennyiben a tagállamok elfogadják ezt a módot.
Mindazonáltal azokban az ügyekben, amikor iratokat kell kézbesíteni a feleknek
az eljárás folyamán[10],
a rendelet a postai úton, átvételi elismervény ellenében történő
kézbesítést jelöli meg elsődleges kézbesítési módként. Más kézbesítési
módok kizárólag akkor alkalmazhatók, ha postai úton történő kézbesítésre
nincs lehetőség. Ugyanakkor több tagállamban már működik
elektronikus kézbesítés. A javaslat egyenértékűnek ismeri el a postai úton
történő és az elektronikus kézbesítést, hogy az említett tagállamok
lehetővé tehessék a kis értékű követelések európai eljárását
alkalmazó felek számára szóban forgó elektronikus eszközök alkalmazását.
Egyszerűsítés, idő- és költségmegtakarítás kizárólag azon
tagállamokban zajló jogviták esetén volna lehetséges, amelyek úgy döntenek,
hogy megvalósítják az elektronikus iratkézbesítést; ugyanakkor várhatón tovább
növekszik azon tagállamok száma, amelyek kihasználják az említett technológiai
fejlődés előnyeit. A felek és a bíróság közötti egyéb, kevésbé
fontos közlemények esetében a javaslat az elektronikus kommunikációt teszi
főszabállyá, kizárólag a felek hozzájárulásához kötve azt. 3.1.4. A bíróságokat terhelő
azon kötelezettség megállapítása, hogy videokonferenciát, telekonferenciát vagy
egyéb távközlési eszközöket vegyenek igénybe a tárgyalások lefolytatásához és a
bizonyításfelvételhez A kis értékű követelések európai eljárása
főszabály szerint írásbeli eljárás. Kivételes körülmények között azonban,
amikor az ítélet meghozatalához tárgyalásra, illetve szakértő vagy tanú
meghallgatására van szükség, a bíróság tárgyalást tarthat. A tárgyalások
videokonferencia vagy egyéb távközlési eszköz segítségével is lefolytathatók. A
gyakorlatban azonban rutinszerűen szervezik meg a tárgyalásokat, és
gyakran előírják a felek fizikai jelenétét, ami magasabb utazási
költségeket és késedelmet jelent a felek számára. A módosítás először is határozottabban
hangsúlyozza a tárgyalások kivételes jellegét ezen egyszerűsített eljárás
keretén belül. Másrészt arra kötelezi a bíróságokat, hogy minden esetben
használjanak távközlési eszközöket (például videokonferenciát vagy
telekonferenciát) a tárgyalás megtartására. A felek jogainak megóvása érdekében
a javaslat kivételt tesz azon fél esetében, aki kifejezetten kéri a bíróságon
való megjelenést. A mostani módosítás arra kötelezheti a
tagállamokat, hogy szereljék fel a bíróságaikat megfelelő kommunikációs
technológiával, amennyiben ilyen technológia még nem áll rendelkezésre. A
tagállamoknak rendelkezésére álló technológiai lehetőségek sokfélék, és
magukban foglalják a költséghatékony internetes eszközöket is. 3.1.5. Az eljárásért felszámítható
bírósági illetékek maximális értékének meghatározása A bírósági illetékeket az eljárás kezdetén, a
kereset benyújtásakor számítják fel. Amennyiben a bírósági illeték meghaladja a
követelés értékének 10 %-át, aránytalannak tekinthető. Ilyen
esetekben visszatarthatják a felperest a követelésének érvényesítésétől.
Sok tagállamban minimális illetékeket is meghatároztak, hogy visszatartsák a
feleket a meggondolatlan vagy visszaélésszerű pereskedéstől. A
minimális bírósági illeték átlagos összege 34 EUR. A javasolt rendelkezés nem hangolja össze a
tagállamok bírósági illetékeit. Ehelyett meghatározza a rendelet szerinti
keresetek esetében felszámítható bírósági illetékek maximális összegét. Ezt a
követelés értékének olyan százalékos arányában számítják ki, amely felett a
bírósági illetékek a követelés értékéhez képest aránytalannak tekinthetők,
ezért akadályozzák a kis értékű követelést érvényesítni kívánó felperesek
igazságszolgáltatáshoz való jogának gyakorlását. A kis értékű követelések
európai eljárására vonatkozó bírósági illetékek felső határának
meghatározása csökkenteni fogja a költségeket azokban a tagállamokban, ahol az
illetékek aránytalanok az ilyen követelések értékéhez képest. Ez növeli az
eljárás vonzerejét a felperesek számára. Továbbá az intézkedés lehetővé teszi a
tagállamoknak, hogy hatályban tartsanak egy meghatározott minimális
összegű bírósági illetéket, amely azonban nem akadályozhatja meg a kis
értékű követelést érvényesítni kívánó felperesek igazságszolgáltatáshoz
való jogának gyakorlását. Az intézkedés arányos, tekintettel a határokon átnyúló
jogviták sajátos jellegére, amelyek – szemben a belföldi jogvitákkal – a
felperes számára rendszeresen többletköltségekkel járnak (mint például a
fordítási költségek, tárgyalás tartása esetén pedig az utazási és a
tolmácsolási költségek). 3.1.6. A tagállamokat terhelő
azon kötelezettség bevezetése, hogy tegyék lehetővé a bírósági illetékek
online fizetőeszközökkel történő megfizetését A bírósági illetékekkel kapcsolatos fizetési
módok tagállamonként eltérőek. Különösen amennyiben a készpénzes vagy
illetékbélyeggel történő fizetés az egyetlen elfogadott fizetési mód, a
feleknek viselniük kell az utazási költségeket, vagy ügyvédet kell fogadniuk a
bíróság székhelye szerinti tagállamban, ami visszatarthatja őket
követeléseik érvényesítésétől. Hasonló problémák jelentkeznek, ha
kizárólag a csekkel való fizetés elfogadott (ennek használata ugyanis sok
tagállamban nem általános), vagy csupán ügyvéd útján lehetséges. A javaslat célja, hogy kötelezze a
tagállamokat távfizetési módok – legalább banki átutalás és betéti és terhelési
kártyával történő online fizetési rendszerek – kialakítására. Az
igazságszolgáltatás általános hatékonysága minden bizonnyal növekedni fog,
ugyanis a felek idő- és költségmegtakarítást érnek el. 3.1.7. A „D” formanyomtatványon
lévő végrehajthatósági tanúsítvány lefordítására vonatkozó előírásnak
csupán az ítélet érdemi tartalmára való korlátozása Az ítélet végrehajtásának szakaszában, a
végrehajtást kérő félnek le kell fordíttatnia egy hiteles fordítóval a „D”
formanyomtatványon lévő végrehajthatósági tanúsítványt a végrehajtás helye
szerinti tagállam nyelvére/nyelveire. Csupán kevés tagállam fogadja el a
sajátjától eltérő nyelveken kitöltött „D” formanyomtatványt. A „D” formanyomtatvány lefordítására vonatkozó
kötelezettség szükségtelen költséget jelent, mivel kizárólag a formanyomtatvány
4.3. szakaszát (az ítélet érdemi tartalmát) kell valóban lefordítani, mivel a
többi mező már valamennyi nyelven rendelkezésre áll. Mindazonáltal a
fordítók gyakran az egész formanyomtatvány fordítását felszámítják. Egyéb
költségek mellett az ebből eredő szükségtelen költségek is
visszatarthatják az ítélet végrehajtását kívánó felet attól, hogy érvényesítse
a követelést vagy kérje annak végrehajtását. A módosítás kizárólag az ítélet érdemi
tartalmára – a „D” formanyomtatvány 4.3. pontjára – korlátozza a fordítási
követelményt. 3.1.8. A tagállamokat terhelő
tájékoztatási kötelezettség bevezetése a bírósági illetékekre, a bírósági
illetékek fizetési módjaira, valamint a formanyomtatványok kitöltéséhez való
segítségnyújtás elérhetőségére vonatkozóan Jóllehet a tagállamok már jelenleg is
kötelesek a Bizottságot - az információk nyilvános közzététele érdekében –
tájékoztatni a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságokról, az
elfogadott kommunikációs eszközökről, a jogorvoslat
lehetőségéről, a végrehajthatósági tanúsítvány fordítása tekintetében
elfogadott nyelvekről és a végrehajtó hatóságokról (25. cikk), a bírósági
illetékekre és a bírósági illetékek megfizetésének módjaira vonatkozó információk
jelenleg hiányoznak a tájékoztatásból. A nyilvánosságnak a költségekről
való tájékoztatása érdekében előírt, tagállamok közötti
együttműködési kötelezettség (24. cikk) eredményeként nem váltak
átláthatóbbá ezek az adatok. Továbbá sok esetben nem hajtották végre azt a tagállami
kötelezettséget, miszerint gyakorlati segítséget kell nyújtani a
formanyomtatványok kitöltéséhez (11. cikk). Javítja az átláthatóságot, és végső soron
az igazságszolgáltatáshoz való jog érvényesítését egyrészt a tagállamokra rótt
azon kötelezettség, miszerint tájékoztatniuk kell a Bizottságot a kis
értékű követelések európai eljárása esetében alkalmazott bírósági
illetékekről és fizetési módokról, valamint a felek számára elérhető
gyakorlati segítségnyújtásról, másrészt a Bizottság arra vonatkozó kötelezettsége,
hogy ezeket az információkat nyilvánosan hozzáférhetővé tegye. 3.2. Egyéb technikai módosítások A 861/2007/EK rendelet több rendelkezése
javítható annak érdekében. hogy a rendelet figyelembe vegye a legújabb
fejleményeket, így például a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését,
valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát. Először is a rendelet 26. és 27. cikkét
összhangba kell hozni az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 290. cikkével létrehozott új, hatáskör-átruházási eljárással. Másrészt egyértelműsíteni kell a rendelet
18. cikkét, hogy elkerüljük az ahhoz hasonló gyakorlati nehézségeket, mint
amelyeket a Bírósághoz a közelmúltban benyújtott, előzetes döntéshozatal
iránti kérelem vetett fel, amelyben az 1896/2006/EK rendelettel összefüggésben
kérték a Bíróságtól egy hasonló rendelkezés értelmezését[11]. A felülvizsgálati
kérelem előterjesztésére vonatkozó ugyanazon jog némileg eltérő, de
már világosabb megfogalmazása szerepel a tartással kapcsolatos ügyekben a
joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és
végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről
szóló 4/2009/EK rendeletben. Nem indokolt, hogy a különböző európai
rendeletek eltérően fogalmazzák meg a felülvizsgálatra vonatkozó említett
rendelkezéseket, amelyek teljesen azonos célra irányulnak. A javasolt
felülvizsgálat célja, hogy a 4/2009/EK rendelettel összhangban pontosítsa a
felülvizsgálati kérelem előterjesztésére vonatkozó jogot. 3.3. Jogalap A 861/2007/EK rendeletet egyrészt az
EK-Szerződés 61. cikkének c) pontja alapján fogadták el, amely kimondja,
hogy a Tanács intézkedéseket fogad el a polgári ügyekben folytatott igazságügyi
együttműködés terén, másrészt az EK-Szerződés 67. cikkének (1)
bekezdése alapján, amely a követendő jogalkotási eljárást határozza meg. A
Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a 861/2007/EK rendelet
felülvizsgálata az EUMSZ 81. cikke (2) bekezdésének a), c) és f) pontján
alapul. 3.4. Szubszidiaritás és arányosság Az uniós fellépés szükségességét már 2007-ben,
a 861/2007/EK rendelet elfogadásakor megállapították. A szabályozott kérdésnek olyan több országot érintő vonatkozásai
vannak, amelyek a tagállamok egyedi fellépésével nem kezelhetőek
megfelelően. A határokon átnyúló kereskedelem során a fogyasztók és a
vállalkozások – különösen a kkv-k – bizalmának erősítésére, valamint a
határokon átnyúló jogviták során az igazságszolgáltatáshoz való jog
érvényesítésének javítására irányuló célkitűzés nem valósítható meg a
meglévő rendelet módosítása nélkül. A módosítás a 2007 óta bekövetkezett
fejleményekre, valamint a 861/2007/EK rendelet alkalmazása során bejelentett
hiányosságokra kíván reagálni. A tagállamok esetlegesen létező
egyszerűsített eljárások rendkívül sokfélék a felső határérték és a
megvalósított eljárási egyszerűsítés tekintetében is. Az egész Unióra
kiterjedő egységes eljárási normák hiányában a határokon átnyúló
követelések érvényesítésének eredendő bonyolultsága és többletköltsége –
ami abból származik, hogy a felek nem ismerik a külföldi eljárásjogot,
fordítási és tolmácsolási igényük jelentkezik, és el kell utazniuk a
tárgyalásokra – tovább növelné az eljárások költségeinek és hosszának
aránytalanságát a belföldi jogvitákhoz képest. A különböző tagállamokban a
felperesek/hitelezők számára biztosított eljárásjogi eszközök
működésével kapcsolatos egyenetlenségek következtében a belső piacon
bekövetkező versenytorzulás olyan uniós fellépést tesz szükségessé, amely
az egész Európai Unióban egységes feltételeket biztosít a hitelezők és az adósok
számára. Például amennyiben nem kerül sor felülvizsgáltra, a jelenlegi
felső határérték továbbra sem teszi majd elérhetővé sok, határokon
átnyúló jogvitát folytató kkv számára, hogy egyszerűsített és minden
tagállamban egységes bírósági eljárást vegyen igénybe. Hasonlóképpen, sok
hitelező nem fordulna bírósághoz, amennyiben uniós szinten nem korlátozná
egységes határérték az aránytalan bírósági illetékeket, és nem tennék
lehetővé az egész EU-ban a bírósági illetékek távfizetés útján történő
megfizetését. Továbbá az uniós szintű fellépés
egyértelműen eredményesebb volna a tagállami intézkedéshez képest, ugyanis
a módosított rendelet egységes eljárási eszközöket hoz létre a hatálya alá
tartozó valamennyi határokon átnyúló követelés esetében, függetlenül az ügyben
eljáró bíróság székhelyének EU-n belüli elhelyezkedésétől. A
felülvizsgálat javítani fogja az igazságszolgáltatáshoz való jog
érvényesítését, különösen a nagyrészt kkv-k által támasztott, azon kis
értékű követelések nagy része esetében, amelyek jelenleg kívül esnek a
rendelet hatályán, valamint a fogyasztók és kkv-k olyan határokon átnyúló
követelésekei esetében, amelyek nem tartoznak a rendelet jelenlegi
fogalommeghatározása alá. Emellett a felülvizsgálat hatékonyabbá teszi az
eljárást a rendelet hatálya alá tartozó valamennyi követelés esetében azáltal,
hogy olyan egységes eljárási szabályokat vezet be, amelyek egyszerűbbé és
kevésbé költségessé teszik a határokon átnyúló jogviták rendezése esetén. Mivel
a kis értékű követeléssel rendelkező hitelezők közül többen
vehetnek igénybe hatékony bírósági eljárást, elhárulnak a tőkeáramlás
akadályai, megerősödik a határokon átnyúló kereskedelem iránti bizalom, és
javul a belső piac működése. A felülvizsgálat emellett tovább
egyszerűsíti az ítéletek végrehajtását, különösen a jelenlegi felső
értékhatár feletti követelések esetében, továbbá elmélyíti a bizalmat azon
bíróságok és végrehajtó hatóságok között, amelyek jobban megismerik a kis
értékű követelések európai eljárását. 3.5. Alapvető jogok Ahogyan az e javaslathoz csatolt
hatásvizsgálatban részletesen szerepel, és összhangban az Európai Unió Alapjogi
Chartájának hatékony végrehajtására irányuló uniós stratégiával, a reform
valamennyi eleme tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt
jogokat. A tisztességes eljáráshoz való jog (a Charta
47. cikkének (2) bekezdése) garantált, mivel a módosítás eredményeként a
határokon átnyúló ügyekben érvényesített kis értékű követelések esetében
javul az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés. Továbbá eljárási biztosítékok
bevezetésére kerül sor annak érekében, hogy az eljárásnak – a javasolt
módosítások révén elért – további egyszerűsítése ne gyakoroljon
kedvezőtlen hatást a felek jogaira. Így az átvételi elismervény ellenében
történő elektronikus kézbesítést kizárólag a felek hozzájárulása esetén
alkalmazzák majd; a videokonferencia vagy telekonferencia kötelező alkalmazása
alól minden esetben kivételt fog képezni azon fél, aki meg kíván jelenni a
bíróságon; továbbá a 2 000 eurót meghaladó követelések esetében a
bíróság nem utasíthatja el a tárgyalás távközlési eszközzel történő
lefolytatását, ha legalább az egyik fél kérelmezi azt. 3.6. Költségvetési vonzatok A javasolt rendeletből kifolyólag az
Európai Unió költségvetését érintő egyedüli költségvetési vonzat a
rendelet alkalmazásának kezdő időpontját követő 5 évvel
elkészítendő jelentés összeállításának egyszeri költsége. 2013/0403 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE a kis értékű követelések európai
eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az európai fizetési meghagyásos eljárás
létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak
81. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[12], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Európai Parlament és a
Tanács 861/2007/EK rendelete[13]
bevezette a kis értékű követelések európai eljárását, amely azokra a
vitatott és nem vitatott, határokon átnyúló polgári jogi és kereskedelmi
követelésekre alkalmazandó, amelyek értéke nem haladja meg a
2 000 eurót. A rendelet biztosítja továbbá, hogy a szóban forgó
eljárásban hozott ítéletek bármely közbenső eljárás, különösen a
végrehajtás helye szerinti tagállamban történő végrehajthatóvá nyilvánítás
szükségessége nélkül végrehajthatók (a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás
eltörlése). A rendelet általános célja az igazságszolgáltatáshoz való jog
érvényesítésének javítása volt azáltal, hogy a hatálya alá tartozó követelések
tekintetében a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt csökkenti a
költségeket és felgyorsítja a polgári jogi eljárást. (2) A 861/2007/EK rendelet arra
kötelezi a Bizottságot, hogy 2014. január 1-jéig nyújtson be részletes
jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és
Szociális Bizottságnak a kis értékű követelések európai eljárása
működésének felülvizsgálatáról, kitérve az eljárás keretében
érvényesíthető követelés értékhatárára is. (3) A 861/2007/EK rendelet
alkalmazásáról szóló bizottsági jelentés[14]
feltárta annak akadályait, hogy a kis értékű követelések európai
eljárásában rejlő lehetőségek maradéktalanul kihasználhatóak legyenek
a fogyasztók és a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások –
javára. A jelentés többek között rámutat, hogy a hatályos rendeletben
szereplő alacsony felső határérték sok lehetséges felperest megfoszt
attól a lehetőségtől, hogy határokon átnyúló jogvitáját
egyszerűsített eljárás alkalmazásával rendezze. Emellett az eljárás több
pontját tovább lehetne egyszerűsíteni a vitarendezés költségeinek és
időtartamának csökkentése érdekében. A jelentés arra a következtetésre
jut, hogy a szóban forgó akadályok a rendelet módosítása révén küzdhetők
le a leghatékonyabban. (4) A fogyasztóknak képesnek kell
lenniük arra, hogy a legteljesebb mértékben kihasználják az egységes piac által
biztosított lehetőségeket, és a több országra kiterjedő elemet
tartalmazó jogvitákra vonatkozó hatékony jogorvoslati lehetőségek hiánya
nem korlátozhatja a bizalmukat. A kis értékű követelések európai
eljárásának e rendeletben javasolt javításai arra irányulnak, hogy hatékony jogorvoslati
eszközöket biztosítsanak a fogyasztók számára, és ezáltal hozzájáruljanak
jogaik gyakorlati érvényesítéséhez. (5) A felső értékhatár
10 000 euróra emelése különösen hasznos volna a kis- és
középvállalkozások számára, amelyeket jelenleg az tart vissza a keresetindítás
mérlegelésétől, hogy a rendes és egyszerűsített tagállami eljárások
alapján fizetendő perköltségek aránytalanok a követelés értékéhez képest
és/vagy a bírósági eljárás túl hosszadalmas. A felső értékhatár emelése
javítaná az eredményes és költséghatékony jogorvoslatok igénybevételét a kis-
és középvállalkozások részvételével zajló, határokon átnyúló jogvitákban. Az
igazságszolgáltatáshoz való jog fokozott érvényesítése erősítené a
bizalmat a több országra kiterjedő ügyletek iránt és hozzájárulna a belső
piac által kínált lehetőségek maradéktalan kihasználásához. (6) A kis értékű követelések
európai eljárása valamennyi határokon átnyúló elemet tartalmazó követelésre
alkalmazandó. Ez felöleli azokat az ügyeket is, amikor minkét fél ugyanabban a
tagállamban rendelkezik lakóhellyel, és kizárólag a szerződés
teljesítésének helye, a káresemény bekövetkeztének helye, vagy az ítélet
végrehajtásának helye található másik tagállamban. Kiváltképpen, amennyiben a
felperes a 44/2001/EK tanácsi rendelet[15]
[az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[16]] alapján választhat
azon tagállam bíróságainak joghatósága között, amelyben mind ő, mind az
alperes lakóhellyel rendelkezik, valamint azon tagállam bíróságainak
joghatósága között, ahol a szerződést teljesítik vagy a káresemény
bekövetkezett, a felperesnek a közös lakóhely szerinti tagállam bíróságait
előnyben részesítő döntése nem foszthatja meg őt attól a
lehetőségtől, hogy igénybe vegye a kis értékű követelések
európai eljárását, amely egyébként a rendelkezésére állna. Továbbá a kis
értékű követelések európai eljárásának az olyan ügyekben is rendelkezésre
kell állnia, amelyet harmadik országbeli lakosok nyújtottak be az uniós
tagállamok bíróságain, vagy amelyeket velük szemben nyújtottak be. (7) Ezt a rendelet kizárólag
határokon átnyúló jogvitákban indokolt alkalmazni, azonban semmi sem
akadályozhatja a tagállamokat abban, hogy azonos rendelkezéseket alkalmazzanak
a kis értékű követelésekkel kapcsolatos, tisztán belföldi eljárásokban is. (8) A kis értékű követelések
európai eljárása tovább javítható volna, ha az igazságszolgáltatás terén
kihasználnák a földrajzi távolság leküzdését lehetővé tévő
technológiai fejleményeket, és azok magas költséggel járó és hosszadalmas
eljárásokat érintő következményeit. Utóbbiak ugyanis olyan tényezők,
amelyek visszatartják a feleket az igazságszolgáltatáshoz való jog
gyakorlásától. (9) Az eljárás hosszának további
csökkentése érdekében további ösztönzést kell adni a feleknek és a bíróságoknak
a korszerű kommunikációs technológia igénybevételére. Amennyiben a
technológia már rendelkezésre áll a tagállamokban, a kis értékű
követelések európai eljárása keretében lehetővé kell tenni a keresetlevél
elektronikus kommunikációs eszközök útján történő benyújtását. A felek
számára kézbesítendő iratok esetében az elektronikus kézbesítést azonos
értékűnek kell elismerni a postai kézbesítéssel, amennyiben a technológia
már rendelkezésre áll a tagállamokban. A felek és a bíróságok közötti bármely
egyéb írásbeli kommunikáció során az elektronikus eszközöket előnyben kell
részesíteni a postai kézbesítéssel szemben. A keresetindítás, a kézbesítés vagy
a kommunikáció tekintetében minden esetben biztosítani kell a felek számára az
elektronikus út és a hagyományosabb eszközök közötti választás lehetőségét.
(10) Az ítéletet hozó bíróságnak a
felperes és az alperes számára egyaránt az e rendeletben előírt módokon
kell kézbesítenie az ítéletet. (11) A kis értékű követelések
európai eljárása főszabály szerint írásbeli eljárás. Azonban kivételesen
tárgyalást lehet tartani, amennyiben a felek által szolgáltatott írásbeli
bizonyítékok alapján nem hozható ítélet. Továbbá, a felek eljárási jogainak
megóvása érdekében a felek legalább egyikének kérésére minden esetben
tárgyalást kell tartani, amennyiben a követelés értéke meghaladja a
2 000 eurót. Végezetül a bíróságoknak törekedniük kell arra, hogy a
felek egyezségre jussanak, ennélfogva amennyiben a felek kinyilvánítják, hogy
hajlandóak bírósági egyezséget kötni, a bíróságnak ebből a célból
tárgyalást kell tartania. (12) A tárgyalásokat, valamint a
tanúk, szakértők és a felek meghallgatása útján történő
bizonyításfelvételt távközlési eszközökkel kell lefolytatni. Ez nem érintheti
az eljárásban részt vevő feleknek azt a jogát, hogy tárgyalás céljából
megjelenjenek a bíróságon. A tárgyalás és a bizonyításfelvétel során a
tagállamoknak olyan korszerű távközlési eszközöket kell alkalmazniuk,
amelyek a bíróságra utazás nélkül lehetővé teszik a személyek meghallgatását.
Amennyiben a meghallgatott személy lakóhelye az eljáró bíróság
székhelyétől eltérő tagállamban van, a tárgyalást az 1206/2001/EK
tanácsi rendeletben[17]
meghatározott szabályok szerint kell megszervezni. Amennyiben a meghallgatandó
fél lakóhelye a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság
székhelye szerinti tagállamban van, a tárgyalás megtartható videokonferencia,
telekonferencia, vagy a nemzeti jog szerinti, egyéb megfelelő távközlési
technológia segítségével. A feleknek minden esetben jogosultnak kell lenniük
arra, hogy amennyiben azt kérik, a tárgyalás céljából megjelenhessenek a
bíróságon. A bíróságnak a bizonyításfelvétel legegyszerűbb és legkevésbé
költséges módját kell alkalmaznia. (13) A lehetséges perköltség
szerepet játszhat a felperes arra vonatkozó döntésében, hogy mérlegeli-e a
keresetindítást. Az egyéb költségek mellett a bírósági illetékek is
visszatarthatják a felpereseket a keresetindítástól, különösen azokban a
tagállamokban, ahol a bírósági illetékek aránytalan mértékűek. A bírósági
illetékeknek arányosnak kell lenniük a követelés értékével ahhoz, hogy a
határokon átnyúló kis értékű követelések esetében biztosítsák az
igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést. E rendelet célja nem a bírósági
illetékek összehangolása; hanem a bírósági illetékek azon maximális összegének
meghatározása, amely a felperesek jelentős hányada számára
hozzáférhetővé teszi az eljárást. ugyanakkor lehetővé teszi, hogy a
tagállamok széles mérlegelési jogkörrel rendelkezzenek a bírósági illetékek
összegének kiszámítására vonatkozó módszer megválasztása terén. (14) A bírósági illetékek
megfizetése nem teheti szükségessé a felperes utazását, vagy azt, hogy
ebből a célból ügyvédet fogadjon. A kis értékű követelések európai
eljárásában joghatósággal rendelkező valamennyi bíróságnak el kell
fogadnia legalább a banki átutalást, és betéti vagy terhelési kártyával
történő online fizetést. (15) Átláthatóbbá és az interneten
könnyen hozzáférhetővé kell tenni a bírósági illetékekkel és a fizetési
módokkal, valamint a gyakorlati segítségnyújtás biztosítása terén illetékes
tagállami hatóságokkal és szervezetekkel kapcsolatos információkat. A
tagállamoknak közölniük kell ezeket az információkat a Bizottsággal, amelynek
pedig gondoskodnia kell azok nyilvános hozzáférhetővé tételéről és
széles körű terjesztéséről. (16) Az 1896/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendeletben[18]
egyértelműsíteni kell, hogy amennyiben a vita a kis értékű
követelések európai eljárásának hatálya alá tartozik, ennek az eljárásnak
hozzáférhetőnek kell lennie az európai fizetési meghagyásos eljárásban
részes azon fél számára is, aki ellentmondást nyújtott be az európai fizetési
meghagyással szemben. (17) Az alperesek védelmének
javítása érdekében a 861/2007/EK rendelet I., II., III. és IV. mellékletében
szereplő formanyomtatványoknak tájékoztatást kell tartalmazniuk arra
nézve, hogy milyen következményekkel jár az alperest illetően, ha nem emel
kifogást a követeléssel szemben, vagy nem jelenik meg a bíróságon, különös
tekintettel annak lehetőségére, hogy ítéletet hozhatnak vagy hajthatnak
végre az alperessel szemben, és kötelezhetik őt a bírósági eljárással
kapcsolatos költségek viselésére. A mellékletben szereplő információknak
tükrözniük kell az e rendeletben előírt módosításokat, például azokat,
amelyek a bíróság és a felek közötti, távközlési eszközök útján zajló
kommunikáció elősegítésére irányulnak. (18) E rendelet I., II., III. és
IV. mellékletének módosításaira vonatkozóan a Bizottságnak felhatalmazást kell
kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés
290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos,
hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során – szakértői szinten
is – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi
aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a
vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő
egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. (19) Az Egyesült Királyságnak és
Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
tekintetében fennálló helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez
csatolt jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően az [Egyesült
Királyság és Írország jelezte azon szándékát, hogy részt kíván venni ennek a
rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában ]/[az említett jegyzőkönyv
4. cikkének sérelme nélkül az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt
ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem
alkalmazandó]. (20) Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és
2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá
nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. (21) A 861/2007/EK és az
1896/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 861/2007/EK rendelet a következőképpen
módosul: 1. A 2. cikk helyébe a
következő szöveg lép: „2. cikk Hatály (1)
E rendeletet – tekintet nélkül az eljáró bíróság
jellegére – azokban a polgári és kereskedelmi ügyekben kell alkalmazni,
amelyeknél a követelés értéke a keresetlevél hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező bíróság általi kézhezvételekor nem haladja meg a
10 000 EUR összeget, az összes kamat, kiadás és költség nélkül.
E rendelet hatálya nem terjed ki különösen az adó-, vám- és közigazgatási
ügyekre, vagy az államnak az államhatalom gyakorlása során hozott aktusai vagy
elkövetett mulasztásai miatti felelősségére („acta jure imperii”). (2)
Ez a rendelet nem alkalmazandó, amennyiben
(megfelelő esetben) a keresetlevél formanyomtatványának a hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező bírósághoz történő beérkezésekor az
alábbiak mindegyike egyetlen tagállamban található: a) a felek lakóhelye vagy szokásos
tartózkodási helye; b) a szerződés teljesítésének helye; c) az a hely, ahol a követelés alapját képező
tények bekövetkeztek; d) az ítélet végrehajtásának helye; e) a hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező bíróság. A lakóhelyet a [44/2001/EK rendelet 59 és 60.
cikkének]/[az 1215/2012/EU rendelet 62. és 63. cikkének] megfelelően kell
meghatározni. (3)
Ez a rendelet nem alkalmazható a következők
tekintetében: a) természetes személyek személyi állapota,
jog- és cselekvőképessége; b) házassági vagyonjogon, tartási
kötelezettségeken, valamint végrendeleten és öröklésen(4) alapuló jogok; c) csődeljárás, fizetésképtelen
társaságok vagy más jogi személyek felszámolására vonatkozó eljárások,
csődegyezség, kényszeregyezség és hasonló eljárások; d) szociális biztonság; e) választottbíráskodás; f) munkajog; g) ingatlan bérlete, a pénzbeli
követelésekre irányuló keresetek kivételével; vagy h) a magánélet tiszteletben tartásához való
jog és a személyiségi jogok megsértése, beleértve a rágalmazást is. (4)
E rendelet alkalmazásában a „tagállam” kifejezés a
tagállamokat jelenti, Dánia kivételével.” 2. A 3. cikket el kell hagyni. 3. A 4. cikk az alábbiak szerint
módosul: a) A (4) bekezdés második albekezdése a
következő mondattal egészül ki: „A bíróság tájékoztatja a felperest az
elutasításról.” b) Az (5) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép: „(5) A tagállamok
biztosítják, hogy az „A” formanyomtatvány papíralapú formátumban valamennyi
olyan bíróságon hozzáférhető legyen, amely előtt a kis értékű
követelések európai eljárása megindítható, elektronikus formátumban pedig
elérhető legyen a szóban forgó bíróság vagy az érintett központi hatóság
weboldalán.” 4. Az 5. cikk (1) bekezdésének
helyébe a következő szöveg lép: „(1) A kis értékű követelések európai
eljárása írásbeli eljárás. A bíróság tárgyalást tart, amennyiben úgy ítéli meg,
hogy a felek által benyújtott írásbeli bizonyítékok alapján nem lehet ítéletet
hozni, vagy ha valamelyik fél ezt kérelmezi. A bíróság az erre vonatkozó
kérelmet elutasíthatja, ha úgy ítéli meg, hogy tekintettel a körülményekre az
ügy tisztességes elbírálásához nincs szükség tárgyalásra. Az elutasítást írásban
meg kell indokolni. Az elutasítás csak az ítélet elleni jogorvoslat keretében
támadható. A bíróság a tárgyalás tartására vonatkozó
kérelmet nem utasíthatja el, ha: a) a követelés értéke meghaladja a
2 000 eurót, vagy b) mindkét fél jelzi, hogy hajlandó bírósági
egyezséget kötni, és ebből a célból tárgyalás megtartását kéri a
bíróságtól.” 5. A 8. cikk helyébe a
következő szöveg lép: „8. cikk Tárgyalás (1)
A bíróság – az 1206/2001/EK rendelettel összhangban
– a tárgyalást videokonferencia, telekonferencia vagy egyéb megfelelő
távközlési technológia igénybevételével folytatja le, amennyiben a
meghallgatandó fél lakóhelye a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
bíróság székhelyétől eltérő tagállamban van. (2)
A felek minden esetben jogosultak a bíróságon történő
megjelenésre és – kérésük esetén – a személyes meghallgatásra. ” 6. A 9. cikk helyébe a
következő szöveg lép: „9. cikk Bizonyításfelvétel (1)
A bíróság a bizonyíték elfogadhatóságára vonatkozó
szabályok alapján meghatározza a bizonyításfelvétel eszközeit és az
ítélethozatalhoz szükséges bizonyításfelvétel terjedelmét. A bíróság
megengedheti a tanúk, szakértők vagy felek írásbeli vallomástétele útján
zajló bizonyításfelvételt. Amennyiben a bizonyításfelvétel keretében
meghallgatásra kerül sor, a meghallgatást a 8. cikkben meghatározott
feltételeknek megfelelően kell lefolytatni. (2)
A bíróság kizárólag abban az esetben alkalmazhat
szakértői bizonyítást vagy szóbeli vallomástételt, ha a felek által
benyújtott bizonyítékok alapján nem hozható ítélet. (3)
A bíróságnak a bizonyításfelvétel
legegyszerűbb és legkevésbé terhelő módját kell használnia.” 7. A 9. cikk helyébe a
következő szöveg lép: „11. cikk A feleknek nyújtott segítség (1)
A tagállamok biztosítják, hogy a felek gyakorlati
segítséget kapjanak a nyomtatványok kitöltéséhez. E segítség különösen a
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság meghatározásához, az
esedékes kamat kiszámításához és a csatolandó iratok meghatározásához, valamint
annak eldöntéséhez vehető igénybe, hogy az eljárás alkalmazható-e a szóban
forgó vita rendezésére (2)
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1)
bekezdés szerinti segítségnyújtás tekintetében illetékes hatóságokra vagy
szervezetekre vonatkozó információk papíralapú formátumban valamennyi olyan
bíróságon hozzáférhető legyenek, amely előtt a kis értékű
követelések európai eljárása megindítható, elektronikus formátumban pedig
elérhetőek legyenek a szóban forgó bíróság vagy az érintett központi
hatóság weboldalain.” 8. A 13. cikk helyébe a
következő szöveg lép: „13. cikk Az iratok, valamint a felek és a bíróság
közötti egyéb közlések kézbesítése (1)
Az 5. cikk (2) bekezdésében és a 7. cikk (2)
bekezdésében említett iratokat postai vagy elektronikus úton – a kézhezvétel
időpontját is tartalmazó átvételi elismervény ellenében – kell kézbesíteni.
Az iratokat kizárólag annak a félnek kézbesítik elektronikus úton, aki
előzetesen kifejezetten elfogadta, hogy az iratok elektronikus úton
kézbesíthetők. Az elektronikus úton történő kézbesítés automatikus
kézbesítési visszaigazolás révén tanúsítható. (2)
A bíróság és a felek közötti, az (1) bekezdésben
nem említett valamennyi írásbeli kommunikációt automatikus kézbesítési
visszaigazolással tanúsított elektronikus módon kell folytatni, amennyiben ez a
kommunikációs mód elfogadható a nemzeti jog szerinti eljárásokban, és azt az
érintett fél elfogadja. (3)
Amennyiben az (1) bekezdésnek megfelelően nem
lehetséges a kézbesítés, az 1896/2006/EK rendelet 13. vagy 14. cikke szerinti
módok egyike is alkalmazható e célból. Amennyiben a (2) bekezdésnek
megfelelően nem lehetséges a kommunikáció, a nemzeti jog szerint
elfogadható bármely egyéb kommunikációs mód is alkalmazható.” 9. A szöveg a következő új
cikkel egészül ki: „15a. cikk Bírósági illetékek és fizetési módok (1)
A kis értékű követelések európai eljárásáért felszámított
bírósági illeték nem haladhatja meg a követelés – kamat, kiadás és költség
nélküli – értékének 10 %-át. Ha a tagállamok egy meghatározott
minimumösszegű bírósági illetéket számítanak fel a kis értékű
követelések európai eljárásáért, a keresetlevélnek a hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező bírósághoz való beérkezésekor ez az illeték nem
haladhatja meg a 35 eurót. (2)
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a felek
távfizetés – így banki átutalás, valamint betéti és/vagy hitelkártyás online
fizetés – útján is megfizethessék a bírósági illetékeket. ” 10. A 17. cikk (2) bekezdésének
helyébe a következő szöveg lép: „(2) A 15a. és a 16. cikket a
jogorvoslatokra is alkalmazni kell.” 11. A 18. cikk helyébe a
következő szöveg lép: „18. cikk Az ítélet felülvizsgálatára vonatkozó
minimumszabályok (1)
Az az alperes, aki nem jelent meg a bíróság
előtt, kérelmezheti a kis értékű követelések európai eljárásában
hozott ítélet felülvizsgálatát az ítéletet meghozó tagállam hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező bírósága előtt, amennyiben: a) a keresetlevelet nem kézbesítették az
alperes részére megfelelő időben és oly módon, hogy gondoskodni
tudjon saját védelméről, vagy b) az alperest vis maior vagy önhibáján
kívüli rendkívüli körülmények akadályozták abban, hogy a követelés ellen
ellentmondással éljen, kivéve, ha az alperes nem élt jogorvoslattal a
határozat ellen akkor, mikor ezt módjában állt megtenni, (2)
A felülvizsgálati kérelem benyújtására vonatkozó
határidő 30 nap, amely azon napon kezdődik, amikor az alperes
ténylegesen megismerte az ítélet tartalmát, és abban a helyzetben volt, hogy
cselekedjen, legkésőbb azonban azon első végrehajtási intézkedés
napján, amely az alperes javai fölötti rendelkezési jogát részben vagy egészben
elvonja. A határidő a távolságra tekintettel nem hosszabbítható meg. (3)
Amennyiben a bíróság – azon az alapon, hogy a
felülvizsgálatnak az (1) bekezdésben említett feltételei közül egyik sem
áll fenn – elutasítja az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálati kérelmet,
az ítélet hatályban marad. Amennyiben a bíróság úgy határoz, hogy a
felülvizsgálat az (1) bekezdésben megállapított okok valamelyike alapján
indokolt, a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítélet
semmis. A jogosult azonban nem veszíti el az elévülés vagy jogvesztés időtartamának
megszakítására vonatkozó kedvezményt.” 12. A 21. cikk (2) bekezdésének b)
pontjának helyébe a következő lép: „b) a 20. cikk (2) bekezdésében
említett tanúsítvány egy példánya, valamint szükség esetén a tanúsítvány 4.3.
pontjában megjelölt, az ítélet érdemi tartalmának fordítása a végrehajtás
szerinti tagállam hivatalos nyelvére, vagy – amennyiben az adott tagállamban
több hivatalos nyelv is van – a kért végrehajtás helyén az adott tagállam
jogának megfelelően bírósági eljárásokban alkalmazott hivatalos nyelvre
vagy hivatalos nyelvek valamelyikére, vagy valamely egyéb nyelvre,
amelyről a végrehajtás szerinti tagállam jelezte, hogy elfogadja. Minden
tagállam megjelöli, hogy saját nyelvén kívül az Európai Unió intézményeinek
mely - legalább egy - hivatalos nyelvét vagy nyelveit tudja elfogadni a kis
értékű követelések esetén alkalmazható európai eljárás céljaira. Az
ítéletnek a tanúsítvány 4.3. pontjában szereplő érdemi tartalmát a
tagállamban erre feljogosított személynek kell lefordítania.” 13. A 25. cikk helyébe a
következő szöveg lép: „25. cikk A joghatóságra, kommunikációs eszközökre és
a jogorvoslatokra vonatkozó tájékoztatás (1)
A tagállamok [6 hónappal a rendelet
hatálybalépését követően] tájékoztatják a Bizottságot az alábbiakról: a) mely bíróságok rendelkeznek hatáskörrel
és illetékességgel a kis értékű követelések európai eljárásában
ítélethozatalra; b) a kis értékű követelések európai
eljárásának céljaira elfogadott, és a bíróságok rendelkezésére álló
kommunikációs eszközök, a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban; c) mely bírósági illetékek vonatkoznak a
kis értékű követelések európai eljárására, illetve miként számítják ki
azokat, valamint milyen fizetési módokat fogadnak el – a 15a. cikkel
összhangban – a bírósági illetékek megfizetésére; d) mely hatóságok vagy szervezetek
rendelkeznek hatáskörrel és illetékességgel a 11. cikk szerint gyakorlati
segítség nyújtására; e) a 17. cikkel összhangban eljárási joguk
értelmében, lehetőség van-e jogorvoslatra, azt milyen határidőn
belül, és mely bírósághoz kell benyújtani; f) a 18. cikkben előírt felülvizsgálat
iránti kérelemre vonatkozó eljárások; g) a 21. cikk (2) bekezdésének b) pontja
értelmében elfogadott nyelvek; valamint h) mely hatóságoknak van hatásköre a
végrehajtásra, és mely hatóságoknak van hatásköre a 23. cikk alkalmazására. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az ezen
adatokat érintő bármely változásról. (2)
A Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban
megküldött információkat bármely megfelelő eszköz – például az interneten
való közzététel – útján nyilvánosan hozzáférhetővé teszi. 14. A 26. cikk helyébe a
következő szöveg lép: „26. cikk
A mellékletek módosítása (1)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 27.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az I.,
II., III., és IV. melléklet módosítására vonatkozóan.” 15. A 27. cikk helyébe a
következő szöveg lép: „27. cikk
A felhatalmazás gyakorlása (1)
A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek
mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására. (2)
A Bizottság [a hatálybalépéstől]
határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 26. cikkben említett
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. (3)
Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor
visszavonhatja a 26. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló
határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az
Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a
benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem
érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
érvényességét. (4)
A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus
elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az
Európai Parlamentet és a Tanácsot. (5)
A 26. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson
alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a
Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az
Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az
említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai
Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog
kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az
időtartam két hónappal meghosszabbodik.” 16. A 28. cikk helyébe a
következő szöveg lép: „28. cikk
Felülvizsgálat A Bizottság [5 évvel az alkalmazás kezdő
időpontját követően] jelentést nyújt be e rendelet alkalmazásáról
az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottságnak. A jelentést adott esetben jogalkotási javaslatok kísérik. Ebből a célból, és ugyanezen időpontig
a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a kis értékű követelések európai
eljárásának keretében benyújtott keresetek számáról, valamint a kis értékű
követelések európai eljárása során hozott ítéletek végrehajtása iránti kérelmek
számáról.” 2. cikk Az 1896/2006/EK rendelet 17. cikke helyébe a
következő szöveg lép: „17. cikk Az ellentmondás benyújtásának joghatásai (1)
Amennyiben a 16. cikk (2) bekezdésében
megállapított határidőn belül a kötelezett ellentmondást nyújt be, az
eljárás a származási tagállam hatáskörrel rendelkező bíróságán
folytatódik, kivéve, ha a jogosult kifejezetten kérte, hogy ebben az esetben az
eljárást szüntessék meg. Az eljárás a) bármely alkalmazandó egyszerűsített
eljárás, különösen a 861/2007/EK rendeletben megállapított eljárás; vagy b) a polgári peres eljárásra vonatkozó
szabályokkal összhangban folytatódik. Amennyiben a jogosult az európai fizetési
meghagyásos eljárással érvényesítette a követelését, a nemzeti jog egyetlen rendelkezése
sem sértheti jogi helyzetét az azt követő polgári peres eljárásban. (2)
Az (1) bekezdés a) és b) pontja értelmében vett
polgári peres eljárássá való átalakulásra a származási tagállam jogát kell
alkalmazni. (3)
A jogosultat tájékoztatni kell arról, hogy a
kötelezett élt-e ellentmondással, valamint arról, hogy az eljárás átalakul az
(1) bekezdés szerinti polgári peres eljárássá. 3. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. E rendelet [6 hónappal a rendelet
hatálybalépését követően]-tól/-től alkalmazandó. Ez a
rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező
és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a
Tanács részéről elnök elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS [A
jogalkotó hatóságnak benyújtandó valamennyi javaslathoz és kezdeményezéshez (A
költségvetési rendelet 28. cikke és a végrehajtási szabályok 22. cikke)] 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI 1.1. A
javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A
tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A
javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek)
1.5. A
javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett
irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási
és kontrollrendszer 2.3. A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A
többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely
kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? 3.2. A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban 3.3. A
bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS 1. A
JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat – Az
Európai Parlament és a Tanács rendelete a kis értékű követelések európai
eljárásának bevezetéséről szóló 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet, valamint az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló
1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról 1.2. A
tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[19] 33.
cím - Jogérvényesülés 1.3. A
javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új
intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti
projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre
irányul[20] Ø A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek
megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A
javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai
célkitűzés(ek) A
jogérvényesülés térségének kialakítása, jogérvényesülés a növekedés érdekében 1.4.2. Konkrét
célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) … sz. konkrét célkitűzés Igazságügyi
együttműködés polgári és kereskedelmi ügyekben A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 33
03 1.4.3. Várható
eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a
javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. A
kis értékű követelések európai eljárásnak további egyszerűsítése, a
költségek és az időráfordítás csökkentése, az igazságszolgáltatáshoz való
jog fokozott érvényesítése a kis értékű követelések esetében 1.4.4. Eredmény-
és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának
nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. […] A hatékonyság és az eredményessége
ellenőrzése a következő mutatók segítségével történik: – a kis értékű követelések európai
eljárásának keretében benyújtott keresetek számának növekedése a
2 000 EUR alatti, valamint a 2 000 és 10 000 EUR
közötti követelések esetében egyaránt – az EIH, az Eurobarométer-felmérések, és
az Európai Fogyasztói Központok Hálózatának (ECC-Net) információi; – az eljárás ügyenkénti teljes költségének és
idejének csökkenése, ideértve a D. formanyomtatvány lefordításának költségeit –
Eurobarométer-felmérések, ECC-Net; – a bírósági illetékekkel és a fizetési
módokkal, valamint a gyakorlati segítségnyújtással kapcsolatos információk
átláthatóságának javulása – Eurobarométer-felmérések, ECC-Net; – a bíróságok ügyenkénti átlagos munkaterhének
csökkenése annak köszönhetően, hogy ezt az eljárást alkalmazzák a rendes
vagy egyszerűsített nemzeti eljárásokkal szemben – EIH, bírák megkérdezése
több tagállamban. […] 1.5. A
javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid
vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A
kis értékű követelések európai eljárásáról szóló 861/2007/EK rendelet
felülvizsgálata 1.5.2. Az uniós
részvételből adódó többletérték […] […]Az
uniós fellépés szükségességét már 2007-ben, a 861/2007/EK rendelet
elfogadásakor megállapították. A jelenlegi intézkedés
legfontosabb indoka az EU-n belüli, határokon átnyúló kis értékű
követelések érvényesítésével kapcsolatos aránytalan költségek további
csökkentése. A tagállamok nem tudják elérni ezt a célt, mivel az egy uniós
rendelettel létrehozott eljárást érint. Uniós szintű intézkedésre van
szükség az európai eljárás további javítása és egyszerűsítése, valamint azon ügyek körének kibővítése érdekében, amelyekben az
eljárás igénybe vehető; mindez a rendelet hatályának a fogyasztók és a
kkv-k javára történő kibővítése és a felső határérték felemelése
révén lehetséges. 1.5.3. Hasonló
korábbi tapasztalatok tanulsága […] […] Annak ellenére, hogy az eljárás hasznosnak
bizonyulhat a határokon átnyúló követelések érvényesítéséhez szükséges költség-
és időráfordítás csökkentése tekintetében, annak ismerete és igénybevétele
még évekkel a rendelet hatálybalépését követően sem kielégítő. Az
Európai Parlament 2011-es állásfoglalásában[21]
megerősítette, hogy többet kell tenni a jogbiztonság, a nyelvi akadályok és
az eljárások átláthatósága terén. Az állásfoglalás felszólította a Bizottságot,
hogy gondoskodjon a már meglévő jogalkotási eszközök, mint például a kis
értékű követelések európai eljárásának jobb megismertetéséről a
fogyasztók és a vállalkozások körében. Az érdekelt fogyasztók és vállalkozások
szintén felvetették, hogy a fogyasztók és a vállalkozások, különösen a kkv-k
érdekében tovább kell javítani a rendeletet. A tagállamok is rámutattak a
jelenlegi rendelet néhány, orvoslásra szoruló hiányosságára. 1.5.4. Egyéb
pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia […] […]Az 1215/2012/EU rendelet (Brüsszel I
átdolgozás) célja a joghatóságról, valamint a határozatok
elismeréséről és végrehajtásáról szóló nemzetközi magánjogi szabályok összehangolása
polgári és kereskedelmi ügyekben. A rendelet többek között előírja, hogy
„a valamely tagállamban hozott határozatot a többi tagállamban külön eljárás
előírása nélkül elismerik”. Az ilyen, végrehajthatóvá nyilvánítási
eljárásként ismert külön eljárásokat 2015. január 10-től valamennyi
polgári és kereskedelmi ügyben hozott határozat esetében megszüntetik. A kis értékű követelések európai
eljárásáról szóló rendelet alapvetően a kis értékű jogviták
megoldására vonatkozó eljárásnak az alábbiak vonatkozásában történő
egyszerűsítésére szolgáló jogi aktus: a kereset formanyomtatvány
segítségével történő benyújtása, az eljárás főszabály szerint
írásbeli lefolytatása, a felek meghallgatása és a bizonyításfelvétel, a felek
képviselete, a költségek és a határidők. A rendelet olyan szabályokat is tartalmaz,
amelyek az ezen egyszerűsített eljárásban hozott határozatok elismerése
tekintetében megszüntetik a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárást (20. cikk),
és e rendelet a tekintetben átfedésben van a Brüsszel I átdolgozott
rendelettel. Ami azonban a végrehajthatósági tanúsítványt illeti, a kis
értékű követelések európai eljárásáról szóló rendelet egyszerűsítést
jelent a Brüsszel I átdolgozott rendelethez képest – a kis értékű
követelések európai eljárásáról szóló rendeletben szereplő D.
formanyomtatvány a Brüsszel I átdolgozott rendelet I. mellékletének
egyszerűsített változata. 2015. január 10-től (a Brüsszel I
átdolgozott rendelet hatálybalépésének időpontja) a kis értékű
követelések európai eljárásáról szóló rendelet előírásainak túlnyomó
többsége – amelyek az eljárási egyszerűsítéseket szabályozzák, valamint a
végrehajtásra vonatkozó rendelkezések, amennyiben egyszerűsítést
jelentenek a Brüsszel I átdolgozott rendelethez képest – továbbra is
biztosítani fogja a kis értékű követelések európai eljárásának
többletértékét. 1.6. Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik –
¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től
ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig –
¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig Ø A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik –
Beindítási időszak: a rendelet elfogadásától –
azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett
irányítási módszer(ek)[22] Ø Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: –
¨ végrehajtó ügynökségek –
¨ a Közösségek által létrehozott szervek[23] –
¨ tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek –
¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás
(nevezze meg) Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések 2. IRÁNYÍTÁSI
INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon
követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a
rendelkezések gyakoriságát és feltételeit. […] […]5
év elteltével felülvizsgálatra/jelentéstételre kerül sor. A jelentéseket
szükség esetén módosítási javaslatoknak kell kísérniük. 2.2. Irányítási
és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert
kockázat(ok) […] […]Nincsenek
felismert kockázatok. 2.2.2. Tervezett
ellenőrzési mód(ok) […]
N/A […] 2.3. A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. […]
N/A […] 3. A
JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A
többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely
kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…] || diff./nem diff. ([24]) || EFTA-országoktól[25] || tagjelölt országoktól[26] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében [3] || [33.03.01 [Jogérvényesülési program] || diff./. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete: || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében [3] || [XX.YY.YY.YY] […] || […] || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2. A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || [Fejezet …3………...……………………………………………………………….] FŐIGAZGATÓSÁG: Jogérvényesülési Főigazgatóság || || || 2014.[27] év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma: 33 03 01 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0 || 0 || 150 000 Kifizetési előirányzatok || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0 || 0 || 150 000 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2 a) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[28] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || || || || || || A Jogérvényesülési Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0 || 0 || 150 000 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0 || 0 || 150 000 Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 3. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0 || 0 || 150 000 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0. || 0 || 150 000 Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint: Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN FŐIGAZGATÓSÁG: Jogérvényesülési Főigazgatóság || Humánerőforrás || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,182 Egyéb igazgatási kiadások || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,105 Jogérvényesülési Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,287 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,287 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,191 || 0,041 || 0,041 || 0,437 Kifizetési előirányzatok || 0,041. || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,191 || 0,041 || 0,041 || 0,437 3.2.2. Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás –
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását –
Ø A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Teljesítés típusa[29] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összes költség 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS A végrehajtás ellenőrzése[30]… || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || 1 || 0,150 || || 0. || || 0. || 1. || 0,150. - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || 1 || 0,150 || || 0. || || 0. || 1. || 0,150 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || 0 || || 0. || || 0. || || 0 || 1 || 0,150 || || 0. || || 0. || 1. || 0,150 3.2.3. Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés –
A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után
igazgatási előirányzatok felhasználását –
X A javaslat/kezdeményezés az alábbi
igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három
tizedesjegyig) || 2014.[31] év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,182 Egyéb igazgatási kiadások || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,105 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,287 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok[32] || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,287 3.2.3.2. Becsült
humánerőforrás-szükségletek –
Ø A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. –
¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni · || 2014. év || 2015. év || 2016 év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) 33 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || || Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[33] XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 04 yy [34] || · - a központban[35] || · || || || || || || · - a küldöttségeknél || · || || || || || || XX 01 05 02 (AC, INT, END közvetett kutatásban) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal. Az elvégzendő
feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A részt vevő tisztviselők nyomon követik a jogszabály tagállami alkalmazását, továbbá elkészítik a 26. cikk szerint végrehajtási intézkedéseket, előkészítik a bizottságot (27. cikk), valamint elvégzik a rendelet n+5 évi felülvizsgálatát (28. cikk). Külső személyzet || n.a. 3.2.4. A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség –
Ø A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket. […] –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[36]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. […] 3.2.5. Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban ØA javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást. –
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A
bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás –
Ø A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. –
¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő: –
¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást –
¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[37] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év … jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t. […] Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét. […] [1] Az
Európai Unióról szóló szerződés úgy rendelkezik, hogy az Európai Unió „egy
belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a személyek
szabad mozgásának biztosítása” érvényesül. E térség kialakítása érdekében az
Európai Unió igazságügyi együttműködést alakít ki a több államot
érintő polgári ügyekben. [2] Uniós
igazságügyi eredménytábla, az alábbi internetcímen érhető el:
http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/scoreboard/index_en.htm. [3] A
rendelet további egyszerűsítő rendelkezései közé tartozik a felek és
a bíróság eljárási cselekményeire vonatkozó konkrét határidők
megállapítása, valamint „a vesztes fizet” elvének az ésszerű költségekre
való korlátozása. [4] Az Európai Parlamentnek a polgári, kereskedelmi és
családi ügyekben folyó alternatív vitarendezésről szóló, 2011. október
25-i állásfoglalása, 2011/2117 (INI) . [5] A
Bizottság közleménye az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és
Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága számára az uniós polgárságról
– Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője, COM(2013) 269 final, 15-16.
o. [6] COM(2012)
225 final. [7] 395. Eurobarométer
tematikus felmérés a kis értékű követelések európai eljárásáról,
hozzáférhető az alábbi internetcímen: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_395_sum_en.pdf.
[8] A
Bizottság több választ önálló, külön dokumentumként kapott meg. A százalékos
arányban itt bemutatott eredmények csupán az online konzultáció során kódolt
válaszokat tükrözik. A hatásvizsgálatban azonban minden választ mérlegeltünk. [9] Ausztria,
Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Egyesült Királyság, Észtország,
Franciaország, Finnország, Görögország, Hollandia, Lengyelország, Litvánia,
Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Spanyolország, Svédország,
Szlovákia és Szlovénia. [10] A
postai kézbesítés kötelező igénybevétele az alábbi három eljárási lépést
érinti: a kereset kézbesítése az alperes számára, az ítélet kézbesítése a
felperes számára, valamint az ítélet kézbesítése az alperes számára. A rendelet
jelenlegi szövege alapján nem egyértelmű, hogy a tárgyalásra szóló
idézéseket szintén kézbesíteni kell-e. Mindazonáltal a gyakorlatban a felek és
a bíróság közötti valamennyi kommunikáció sok tagállamban postai úton zajlik. [11] Lásd
a C-119/13. sz., Eco-cosmetics Gmbh & Co.KG kontra Virginie Laetitia
Barbara Dupuy ügyet, a C-120/13. sz., Raiffeisenbank St. Georgen reg. Gen.
m.b.h. kontra Tetyana Bonchyk ügyet, valamint a C-121/13. sz.,
Rechtsanwaltskanzlei CMS Hasche Sigle, Partnerschaftsgesellschaft kontra Xceed
Holding Ltd. ügyet. [12] HL
C […]., [...], […]. o. [13] Az
Európai Parlament és a Tanács 2007. július 11-i 861/2007/EK rendelete a kis
értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről, HL L 199., 2007.7.31.,
1. o. [14] HL
C, o. [15] A
Tanács 2000. december 22-i 44/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi
ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és
végrehajtásáról, HL L 12., 2001.1.16., 1. o. [16] Az
Európai Parlament és a Tanács 2012. december 12-i 1215/2012/EU rendelete a
polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok
elismeréséről és végrehajtásáról, HL L 351., 2012.12.20., 1. o. [17] A
Tanács 2001. május 28-i 1206/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben
a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti
együttműködéséről, HL L 174., 2001.6.27., 1.o. [18] Az
Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 1896/2006/EK rendelete az
európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról, HL L 399., 2006.12.30., 1.
o.. [19] Tevékenységalapú
irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú
költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [20] A
költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [21] Az
Európai Parlament 2011. október 25-i állásfoglalása a polgári, kereskedelmi és
családi ügyekben folyó alternatív vitarendezésről.(2011/2117 (INI)). [22] Az
egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben
szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési
Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [23] A
költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek. [24] Differenciált/nem
differenciált előirányzat. [25] EFTA:
Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [26] Tagjelölt
országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [27] Az
N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [28] Technikai
és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy
intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban:
BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [29] A
teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott
diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [30] Az
1.4.2. szakaszban leírtak szerint. „Konkrét célkitűzés(ek)…”: [31] Az
N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [32] Technikai
és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy
intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban:
BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [33] AC
= szerződéses alkalmazott; INT = kölcsönmunkaerő (átmeneti
alkalmazott); JED = küldöttségi pályakezdő szakértő; AL = helyi
alkalmazott; END = kirendelt nemzeti szakértő; [34] Az
operatív előirányzatokból finanszírozott külső személyzetre vonatkozó
részleges felső határérték (korábban: BA- tételek). [35] Elsősorban
a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
(EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [36] Lásd
az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [37] A
tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó
összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó
összegeket kell megadni.