EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013PC0603
Proposal for a COUNCIL RECOMMENDATION on promoting health-enhancing physical activity across sectors
Javaslat A TANÁCS AJÁNLÁSA az egészségvédő testmozgás ágazatközi előmozdításáról
Javaslat A TANÁCS AJÁNLÁSA az egészségvédő testmozgás ágazatközi előmozdításáról
/* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */
Javaslat A TANÁCS AJÁNLÁSA az egészségvédő testmozgás ágazatközi előmozdításáról /* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */
INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A
fizikai aktivitás, rendszeres sportolás és testmozgás a fizikai és szellemi
frissesség megőrzésének, továbbá a túlsúly és elhízás elleni küzdelemnek és az
azzal járó állapotok megelőzésének egyik leghatékonyabb módja. Emellett a
sportolás és a fizikai aktivitás egyéb kedvező tényezőkkel – így a társadalmi
kapcsolatteremtéssel és befogadással – is szorosan összefügg. A modern társadalomban a testmozgás az egészség szempontjából az egyik
legfontosabb meghatározó tényező, a sport pedig minden olyan közpolitikai
megközelítés alapvető részét képezi, amely a fizikai aktivitás szintjének
javítására irányul. Az
egész élet során végzett fizikai aktivitás és a testmozgás – melynek számos
kedvező hatását alaposan dokumentálták és bizonyították[1] – általánosan javítja az életminőséget, ahogy azt az Egészségügyi Világszervezet (WHO) is
megerősíti. A kutatás igazolja a testmozgásnak a
gyermekkori és serdülőkori fejlődésben játszott szerepét,[2] és rámutat
arra, hogy a serdülőkori sportolás és a testmozgásban való
részvétel közvetlenül összefügg a felnőttkori fizikai aktivitás szintjével.
Egyre több bizonyíték szól amellett, hogy a testmozgás és a mentális egészség,
a mentális fejlődés és a kognitív folyamatok között közvetlen összefüggés van.[3] Az Európai Unióban a fizikai
aktivitás szintje közvetlenül összefügg a várható élettartammal, vagyis azokban
az országokban, ahol a fizikai aktivitás szintje magasabb, a lakosság várható
élettartama is magasabb.[4] Ugyanakkor
a mozgáshiány számos kedvezőtlen hatással jár, így a korai elhalálozás, a
növekvő túlsúly és elhízás, a mell- és vastagbélrák, diabétesz és ischaemiás szívbetegség okozója. 2009-ben a magas
jövedelemmel rendelkező országokban a korai elhalálozás és megbetegedés legfőbb
kockázati tényezőjeként világszerte a mozgásszegény életmódot jelölték meg,
amely csak az európai régióban több mint 1 millió halálesetért tehető
felelőssé.[5]
A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a fizikai inaktivitás által okozott
egészségügyi problémáknak a betegségek és morbiditás, betegszabadságok és korai
elhalálozás következtében jelentős közvetlen és közvetett gazdasági
költségvonzata van, különös tekintettel Európa gyorsan idősödő társadalmaira.[6] Egyes tanulmányok kísérletet
tettek ennek pénzbeli kifejezésére. Például a brit
kormány számára készült tanulmány ezeket a költségeket Anglia esetében évi 3
milliárd eurót meghaladó összegben határozza meg, amely egy lakosra vetítve 63 EUR[7]. E tények alapján a testmozgást felvették a nem fertőző betegségek
ellenőrzésére hozott globális intézkedések célkitűzései közé.[8] Az
Unióban az egészségvédő testmozgás (HEPA) népszerűsítése elsősorban a
tagállamok feladata. Mivel a fizikai aktivitás fontosságát és pozitív hatásait, illetve az inaktivitás növekvő
pénzügyi terheit egyre többen felismerik, számos közigazgatási szerv fokozott
erőfeszítést tesz az egészségvédő testmozgás előmozdítására. 2010 óta a tagállamok nagy többsége arról számolt be, hogy valamilyen
formában a testmozgásra vonatkozó ajánlásokat fogalmaztak
meg, több tagállam pedig speciális stratégiákat is
kialakítottak a lakosság fizikai aktivitásának ösztönzésére.[9] Külön e célra irányuló intézkedések kerültek bevezetésre a különböző
szakpolitikai területeken és ágazatokban, így elsősorban a sport, az egészségügy,
a közlekedés és az oktatás területén, és számos példát láthatunk az érdekelt
felek bevonásával megvalósuló bevált gyakorlatra. A tagállamok támogatására tett erőfeszítések során az Unió
szakpolitikai intézkedésein és pénzügyi eszközein keresztül támogatta a
testmozgást, elsősorban a sport és egészségügy terén, a politikai döntéshozókat
pedig tapasztalaton alapuló útmutatással látta el az Európai Unió fizikai
aktivitásra vonatkozó iránymutatásai keretében.[10] A
különböző tudományágakat lefedő és megalapozott tudományos véleményt képviselő
22 európai szakértőből álló csoport által megfogalmazott iránymutatásokat
2008-ban az Unió sportminiszterei hagyták jóvá. Az
iránymutatások megerősítik a WHO-nak a fizikai
aktivitás minimális szintjére vonatkozó ajánlásait, hangsúlyozzák
az egészségvédő testmozgás ágazatközi megközelítésének fontosságát, és 41
konkrét cselekvési iránymutatást fogalmaznak meg. Már a 2007. évi, a sportról[11] szóló fehér könyv és a 2007.
évi, a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi
kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról[12] szóló
fehér könyv kiemelte az egészségvédő testmozgás fontosságát, segítette a
politikai vita megerősödését és a bevált gyakorlatok cseréjét. Jóllehet az egészségvédő testmozgás
népszerűsítése és a nemzeti, európai és nemzetközi szinten rendelkezésre álló
eszközök bővítése egyre nagyobb hangsúlyt kap, az Unión
belül a mozgáshiány aránya elfogadhatatlanul magas szinten maradt (pl. 2010-ben
az európaiak 60 %-a nyilatkozott úgy, hogy ritkán vagy soha nem sportol vagy
végez testmozgást).[13]
A WHO szerint az Európai Unió felnőtt lakosságának kétharmada nem éri el a
javasolt aktivitási szintet. Ezáltal a fizikai
inaktivitás évente átlagosan több mint 8 millió, egészségben töltött naptól
fosztja meg az európai polgárokat.[14]
A tapasztalatok ugyan igen nagy eltéréseket mutatnak az egyes tagállamok között,
a legtöbb ország nem érte el azt a fő szakpolitikai célkitűzést, hogy növelje a
WHO által ajánlott és az Európai Unió fizikai aktivitásra vonatkozó
iránymutatásai által is megerősített testmozgási szintet teljesítő lakosság
arányát. Az Unió egészét tekintve az egészségvédő
testmozgás előmozdítását célzó uniós szakpolitikai intézkedések nem voltak
hatékonyak. Ez a helyzet nemcsak hogy ellentmond az Európa 2020 stratégiának[15], amely elismeri az egészségügyi ellátás egyenlőtlenségei elleni
küzdelem szükségességét, mivel az a növekedés és versenyképesség előfeltétele, hanem
a sport és egészségügy területén kinyilvánított uniós törekvésekkel sem
egyeztethető össze. A kutatás megerősíti, hogy „nagy
a távolság a tények és a politika között a cselekvés során” a testmozgás
hiányának kezelésében, és a testmozgással kapcsolatban sürgős, önálló
közegészségügyi prioritásnak tekintett szakpolitikai intézkedésekre szólít fel.[16] A
fizikai aktivitás hiányának trendjét nem lehet megfordítani, aminek okai
mindenekelőtt az egészségvédő testmozgás népszerűsítését ösztönző szakpolitikák
kialakításának és végrehajtásának hiányosságaiban keresendők. Figyelembe véve az egészségvédő testmozgás hatékony szakpolitikája
vonatkozásában tudományos eszközökben rögzített követelményeket, a
tapasztalatok, a szakértői vélemények és a konzultációs eredmények a következő
hiányosságokat támasztották alá: az egészségvédő testmozgás megfelelő,
ágazatközi megközelítésének hiánya
(beleértve a különböző szakminisztériumokkal és az egészségvédő testmozgásért
felelős szervekkel való együttműködést), az egészségvédő testmozgás
szakpolitikai célkitűzései nincsenek egyértelműen meghatározva, a testmozgás
mértékének és politikai célkitűzéseinek nyomon követése és értékelése pedig nincs
megfelelően szabályozva. Részletesebb adatok – bár a szakpolitika
alakításában és véglegesítésében nagy jelentőséggel bírnak – csak ritkán állnak
rendelkezésre. Az egészségvédő testmozgás csak most kezd önállóvá és
elismertté válni olyan komplex politikai területként, amely az Európai Unió fizikai
aktivitásra vonatkozó iránymutatásaiban megfogalmazottakhoz hasonló ágazatközi
beavatkozásokat követel. A testmozgás kérdése mindeddig nem kapta meg a
megfelelő szakpolitikai elismertséghez szükséges támogatást.[17] Mivel az egészségvédő testmozgás mint szakpolitikai terület
meglehetősen új téma a kormányok napirendjén[18], a
fizikai aktivitás szintjének megváltoztatását célzó intézkedések és az egészségvédő
testmozgást előmozdító intézményi kapacitás tervezéséhez elengedhetetlen az egészségvédő
testmozgást meghatározó tényezők jobb megismerése. E
probléma kezelésére a sportra vonatkozó uniós munkaterv (2011–2014) megvalósításával kapcsolatos szakértői munkát követően[19] és különböző szakértői területekről és szintekről kapott hozzájárulás alapján a Tanács 2012. novemberi, az egészségvédő testmozgás
előmozdításáról szóló következtetéseiben felhívta a Bizottságot, hogy nyújtson
be javaslatot a Tanácsnak az Európai Unió fizikai aktivitásra vonatkozó
iránymutatásain alapuló ágazatközi megközelítést támogató ajánlására, amely egy
egyszerű nyomonkövetési keretrendszert is magába foglal. A kezdeményezés sikere végső soron nagymértékben az érdekelt felek –
különösen a testmozgás területéhez legközelebb álló, valamint a lakosságot
tőkeerejüknél fogva megszólítani képes szereplők – mobilizálásától függ. Ezért
a sportágazat – különösen alulról szerveződő tevékenységek és a „legyen a sport
mindenkié” megközelítés középpontba helyezése révén – kulcsszerepet játszik az egészségvédő
testmozgás népszerűsítésének sikerében. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Az
ajánlás alapját a Bizottság és a tagállamok által a sportról szóló 2011-2014-es
munkaterv végrehajtása során végzett munka képezi. A javaslat lényegi elemeit –
beleértve a nyomonkövetési keretrendszert – a tagállamokkal, szakértőkkel, érdekelt
felekkel és a különböző csoportokat, így a sport, az egészségügy, oktatás és közlekedés képviselőit magába foglaló
nagyközönséggel folytatott széles körű konzultáció keretében vitatták meg. Az érdekelt
felek véleményét különböző szinteken kérték ki az Európai Unió vonatkozásában
az egészségvédő testmozgás szükségességéről és hatóköréről. A 2011. januári, sportról szóló közleményt követően[20], amely egy ilyen javaslat
megfontolására vonatkozó cselekvési programot is magában foglalt, a Bizottság
rendszeresen a politikai döntéshozók és érdekelt felek elé terjesztette terveit,
és tájékoztatást nyújtott a kezdeményezéssel kapcsolatban folyó munkáról,
illetve visszacsatolást kért a különböző fórumoktól. Az
Európai Parlament 2012. február 2-i, a sport európai dimenziójáról szóló
határozatában felhívta az Európai Uniót és a tagállamokat a sportban való
részvétel megkönnyítésére és az egészséges életmód népszerűsítésére, a sportban
rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázására, ezáltal az egészségügyi kiadások
csökkentésére.[21] A
tagállamok hangsúlyozták az egészségvédő testmozgással kapcsolatos uniós szintű
tapasztalatcsere és a bevált módszerek megosztásának további szükségességét, és
támogatták új uniós szakpolitikai kezdeményezés indítását. A tagállamok megerősítették, hogy az érintett ágazatok
nemzeti szintű bevonása és a megbízható adatok rendelkezésre állásának hiánya
nehézséget jelent, ugyanakkor azt is kiemelték, hogy az adatgyűjtés terheit
korlátozni kell. A sportban – így a sportmozgalomban és a sporttal kapcsolatos
szervezetekben – érdekelt felek, mint például a sporteszközök gyártói
határozottan bátorították az egészségvédő testmozgással kapcsolatos további
uniós intézkedéseket. Amint azt egy 2010-ben végzett online konzultáció
bizonyítja, nemcsak az uniós intézmények, a sport és egészségügy terén uniós
szinten meglévő együttműködési struktúrák, a szakértők és a sport területén
működő érdekelt felek, hanem az uniós polgárok nagy csoportja is osztja azt a
nézetet, hogy az Európai Uniónak szerepet kell vállalnia az egészségvédő
testmozgás népszerűsítésében. A
Hatásvizsgálati Testület 2012. december 7-én kedvező véleményt fogalmazott meg a
hatásvizsgálatról. A Testület véleményét figyelembe veszik a hatásvizsgálati
jelentés végső változatában. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Jogalap A
javasolt kezdeményezés fókuszáltan közelíti meg az egészségvédő testmozgás témáját,
amely gyorsan fejlődő, viszonylag új tudományág, és amely
egyrészt a sporthoz és testmozgáshoz szorosan kapcsolódó fizikai tevékenységet, másrészt a
közegészségügyet foglalja magába. A javaslatban szereplő célok elérése és a
tagállamok egészségvédő testmozgást népszerűsítő erőfeszítéseinek támogatása
érdekében az Unió a következő két jogalap alkalmazása révén léphet fel: az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és
168. cikke alapján, amelyek mindegyike támogató hatáskört ruház az Európai
Unióra. A 165. cikk értelmében az Európai Unió „hozzájárul az európai sport
előmozdításhoz”, az intézkedéseknek pedig a „sport európai dimenzióinak
fejlesztésére” kell irányulniuk. A 168. cikk értelmében „az Unió fellépése
[...] a népegészségügyi helyzet javítására [...], valamint az emberek testi és
szellemi egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul”. A Szerződés
értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján mindkét területen (a sport és
a közegészségügy területén) e célok megvalósítását segítő ajánlásokat fogadhat
el. Ezenkívül a Szerződés kifejezetten felhatalmazza
a Bizottságot, hogy tegyen meg „minden hasznos kezdeményezést” a közegészségügy
terén a tagállamok közötti szakpolitikák összehangolásának előmozdítására, különös
tekintettel „az iránymutatások és mutatók megállapítására, a bevált gyakorlatok
cseréjének megszervezésére, valamint az időszakonkénti felülvizsgálat és
kiértékelés szükséges elemeinek kialakítására irányuló kezdeményezésekre”. A
javasolt ajánlás célja, hogy erősítse a tagállamoknak az egészségvédő
testmozgás népszerűsítése terén tett erőfeszítéseit, továbbá támogatást
nyújtson számukra szakpolitikáik nyomonkövetési keretrendszerének kialakítása
által. Az ajánlás a tagállamok közötti együttműködés és a szakpolitikák
összehangolásának megerősítését, valamint a bevált módszerek további cseréjének
biztosítását célozza az érintett, a sporttal és az egészségüggyel foglalkozó
uniós szintű struktúrákon belül. Az ajánlás tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája
által elfogadott alapjogokat és alapelveket. A javasolt
kezdeményezés összegzése A
tanácsi felhívásnak megfelelően az ajánlás meghatározza az egészségvédő
testmozgást népszerűsítő, koherens, ágazatközi tapasztalaton alapuló
szakpolitikák főbb elemeit; ezzel a tagállamokat kívánja támogatna arra
irányuló erőfeszítéseikben, hogy állampolgáraikat fizikai aktivitásuk fokozására ösztönözzék. Az ajánlás azt az egyértelmű bizonyítékot tükrözi,
hogy az egészségvédő testmozgás előmozdítását célzó szakpolitikák
sikerességéhez szükséges, hogy azok ágazatközi megközelítésen alapuljanak.
Figyelembe veszi, hogy a tagállamok – közös célkitűzéseik és az alapjogok tiszteletben
tartása mellett – eltérő társadalmi, gazdasági és kulturális körülményeik következtében
eltérő prioritásokat állapítanak meg az egészségvédő testmozgás terén, ezért
politikai megközelítéseik is különböznek. A
szakpolitikák uniós szintű összehangolására vonatkozó előírások célja a
tagállamok támogatása a hatékony egészségvédő testmozgásra vonatkozó szakpolitikájuk
kialakítását és végrehajtását célzó erőfeszítéseik során. A nyomonkövetési
keretrendszer, valamint az abban foglalt, az egészségvédő testmozgás szakértői
által kidolgozott mutatók megfelelően rugalmas rendszert biztosítanak a
szakpolitikai döntéshozatalhoz szükséges tájékoztatáshoz. A mutatók és
adatforrások működésének részletes leírását a bizottsági szolgálatok mellékelt
munkadokumentuma tartalmazza. Az
ajánlás felhívja a tagállamokat: ·
nemzeti stratégia és megfelelő cselekvési terv,
valamint az egészségvédő testmozgás ágazatközi előmozdítására alkalmas eszközök
kidolgozására, amelyek az Európai Unió fizikai aktivitásra vonatkozó
iránymutatásait tükrözik; ·
a fizikai aktivitás szintjének és az egészségvédő
testmozgásra irányuló szakpolitikák végrehajtásának nyomon követésére, az
ajánlás mellékletében meghatározott monitoring-keretrendszer és mutatók
alapján, a nemzeti adottságoknak megfelelően; ·
a tagállamok közötti és a Bizottsággal folytatott
szoros együttműködésre az egészségvédő testmozgás népszerűsítésére vonatkozó
információk és a bevált módszerek rendszeres megosztását biztosító folyamatban
az érintett uniós struktúrákon belül; Az
ajánlás felkéri a Bizottságot, hogy ·
nyújtson segítséget a tagállamoknak az egészségvédő
testmozgás hatékony népszerűsítésére tett erőfeszítésekben, valamint az Európai
Unió testmozgásra vonatkozó iránymutatásaival összhangban lévő szakpolitikák
kidolgozásában és végrehajtásában; ·
nyújtson támogatást a nyomonkövetési keretrendszer
kidolgozásához és működtetéséhez a területen alkalmazott
jelenlegi nyomonkövetési és adatgyűjtési rendszerek alapján; ·
a tagállamok által biztosított tájékoztatás alapján
készítsen rendszeres jelentést az ajánlás végrehajtásának előrehaladásáról. Az ajánlás ugyan
mindenekelőtt az egészségvédő testmozgás népszerűsítéséért felelős tagállamok
közigazgatási szerveit célozza, végső soron hozzájárul az uniós polgárok (így a
gyerekek, dolgozók, időskorúak) tömeges tájékoztatásához azáltal, hogy ösztönzi
azon ágazatközi politikák végrehajtását, amelyek a testmozgásban való részvétel
lehetőségét biztosítják. A kezdeményezés ugyancsak
támaszkodik az érdekelt felek – így a testmozgáshoz legközvetlenebbül
kapcsolódók, a sportszervezetek – mobilizálására. Szubszidiaritás Az egészségvédő
testmozgás népszerűsítése és a sport- és egészségügyi szakpolitikák
meghatározása elsősorban a tagállamok feladata, ugyanakkor az uniós
intézkedések jelentős értékkel növelhetik a tagállamok által önállóan elérhető
eredményeket. Az Európai Unió új politikai lendületet
adhat az egészségvédő testmozgás célzott intézkedéseinek. Az egészségvédő
testmozgásra vonatkozó hatékonyabb politikák hozzájárulást nyújtanak más olyan
szakpolitikai területekhez, ahol a tagállamok közös célok meghatározásáról
döntöttek. A fizikai inaktivitás jelentős társadalmi és gazdasági költségeinek
csökkentésével és a tevékeny és egészséges időskor, az egészséges munkaerő és
végső soron a növekvő termelékenység eléréshez szükséges kulcstényezőket
megcélozva hozzájárul ahhoz, hogy a tagállamok megvalósíthassák az Európa 2020
stratégiában meghatározott növekedési célkitűzéseket. A szakpolitikák foglalkoznak
majd az egészségügyben fennálló méltánytalanságokat meghatározó tényezőkkel is,
amit a stratégia a növekedés
és versenyképesség előfeltételeként jelöl meg. Az egészségvédő testmozgásra
vonatkozó hatékonyabb szakpolitikák megfelelnek az egészséges életmód előmozdítását
célzó fellépésre irányuló tanácsi és parlamenti felhívásoknak, ideértve a
testmozgást és a sportban való részvételt mint a korai halálozás, morbiditás és
rokkantság Unión belüli megelőzésének eszközét. A
Tanács 2012 novemberében elfogadott, az egészségvédő testmozgásról szóló következtetései
még kifejezettebben megfogalmazták az erre irányuló felhívást. A
táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre
vonatkozó európai stratégia végrehajtásának a közelmúltban végzett értékelése
ugyancsak támogatja az európai szintű politikai kezdeményezést, és ösztönzi a
Bizottságot, hogy növelje a fizikai aktivitásra összpontosító, most létrejövő
kezdeményezések jelentőségét.[22] Az
ajánlás középpontjában a tagállamok szakpolitikáinak
fokozott összehangolása áll, a tapasztalatok
megosztása, a társaktól való tanulás és a bevált gyakorlat terjesztése formájában, ez pedig különösen hasznosnak tűnik,
figyelembe véve a jelenleg a tagállamok között az egészségvédő testmozgás prioritása,
a választott megközelítés és a nemzeti szakpolitikák összehangolási
mechanizmusa tekintetében fennálló hatalmas különbségeket. Az uniós támogatás és összehangolás hozzájárul ahhoz, hogy a tagállamok
hatékonyabban népszerűsíthessék az egészségvédő testmozgást az ágazatok között,
és megfelelőbb beavatkozást biztosító politikát alakíthassanak ki. Az Európai Unió helyzetéből adódóan javíthatja az egészségvédő
testmozgás és a vonatkozó politikák nyomon követésére és értékelésére vonatkozó
intézkedéseket, elősegítve, hogy a tagállamok nyomon követhessék a változásokat.
A monitoring-keretrendszer az egészségvédő testmozgás népszerűsítésének célzottabb
megközelítését alátámasztó bizonyítékot szolgáltat majd a tagállamok számára. A javasolt ajánlás a meglévő stratégiákra és a
nemzetközi szinten kidolgozott eszközökre épül, elsősorban a WHO 2004. májusi, az
étrendről, a fizikai tevékenységről és az egészségügyről szóló, globális
stratégiájára[23], a 2010. évi globális ajánlásokra, amelyek legalább heti 150 percnyi
mérsékelt intenzitású testmozgást ajánlanak a felnőtteknek[24] és a Egészségügyi Világszervezet közgyűlése által 2013. május 27-én a
„nem fertőző betegségekről szóló átfogó határozatban”[25] elért globális konszenzusra. Figyelembe
veszi a WHO európai regionális irodájával a táplálkozással, túlsúllyal és
elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekkel foglalkozó európai stratégia
keretében kialakított együttműködést és ez utóbbi 2013. évi értékelését[26]. Célja a fizikai aktivitás
nyomon követésére kidolgozott eszközök – különösen a WHO táplálkozásra,
elhízásra és fizikai aktivitásra vonatkozó adatait tartalmazó adatbázis (NOPA)[27] – további javítása. A
tagállamok által e tekintetben szolgáltatandó adatok nagy része már elérhető,
és jelenleg vizsgálatok vagy projektek keretében gyűjtik azokat; több mutató
már most is használatban van. Az adatgyűjtésnél csak igen
korlátozott számú mutató esetében teszi szükségessé az erőfeszítések fokozását,
különösen a monitoring-keretrendszer korai szakaszában. Idővel és a tagállamok
növekvő kapacitásával a helyzet várhatóan javulni fog. A monitoring-keretrendszert
a WHO-val szoros együttműködésben és az egészségvédő testmozgás szakértőinek
támogatásával kell végrehajtani. 4. KÖLTSÉGVETÉSI
HATÁSOK Mivel
az egészségvédő testmozgás népszerűsítéshez kapcsolódó költségek megoszlanak a kormányok minisztériumai és
a hatóságok, valamint a különböző civil szervezetek és a magánszektor között,
ezért az egészségvédő testmozgáshoz kapcsolódó költségvetés kiszámítása
jelenleg nem egyszerű. Ezenkívül az Unióban nem
tartják egységesen nyilván az egészségvédő testmozgással kapcsolatos
kiadásokat. Ezt még súlyosbítja az a tény, hogy az egészségvédő testmozgás jellegéből
adódóan ágazatközi folyamat, amely számos szakpolitikai területet érint, és a testmozgást népszerűsítő politikák
gyakran nem terjednek ki az egészségvédő testmozgás elsődleges célként történő
támogatására. E kezdeményezés szerint
végső soron a tagállamok viselnék az egészségvédő
testmozgásra vonatkozó szakpolitika végrehajtásával kapcsolatos költségeket. A tagállamok adminisztratív költségei elsősorban
az egyszerű monitoring-keretrendszerben történő jelentéstételi kötelezettségből
adódnak. Ezek a költségek már az első évben
alacsonyak lennének, és tovább csökkennek, miután a mechanizmus teljes körűen
működőképessé válik, mivel a személyzet megismeri a monitoringrendszert,
továbbá fokozatosan bővül a rendelkezésre álló adatok köre.[28] Az
uniós költségvetést terhelő költségek a nyomonkövetési mechanizmus
kialakításához és működéséhez, valamint a tagállamoknak a nyomon követő
tevékenységhez szükséges kapacitás kiépítése terén nyújtott támogatásokhoz
kapcsolódnak. A 2014–2020 közötti időszakban ezeket a
költségeket az Erasmus+ sportról szóló fejezete fedezné.[29] Ezenfelül az uniós
költségvetésből fedeznék a szakértő csoport uniós szintű találkozóinak
megszervezését. 2013/0291 (NLE) Javaslat A TANÁCS AJÁNLÁSA az egészségvédő testmozgás ágazatközi
előmozdításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre és különösen annak 165. és 168. cikkére, tekintettel az Európai
Bizottság által beterjesztett ajánlásra, mivel: (1) A fizikai
aktivitás és testmozgás által elérhető előnyök kiemelkedőek az élet folyamán;
ide tartozik a szív- és érrendszeri megbetegedések, egyes rákfajták és a
diabétesz kockázatának csökkenése, az izomzat és a csontrendszer egészségének
javulása és a testtömegcsökkentés, valamint a mentális egészség fejlődésére és
a kognitív folyamatokra gyakorolt pozitív hatás. A WHO ajánlásának megfelelően
a testmozgás valamennyi korcsoport számára fontos, a gyermekek és a munkavállalók,
valamint az időskorúak esetében pedig különös jelentőséggel bír. (2) A testmozgás, amely az egészséges életmód
és egészséges munkaerő előfeltétele, hozzájárul az Európa 2020 stratégiában
meghatározott célkitűzések eléréséhez[30], különösen a
növekedés, termelékenység és egészségügy terén. (3) Bár az egészségvédő
testmozgás népszerűsítésért tett erőfeszítéseket (a továbbiakban: HEPA) az
elmúlt években bizonyos tagállamok közigazgatási szervei fokozták, a fizikai
inaktivitás mértéke az Európai Unióban elfogadhatatlanul magas szinten maradt.
Az európaiak többsége nem végez elegendő fizikai tevékenységet, és 60 %-uk
egyáltalán nem sportol vagy végez testmozgást.[31] A szabadidős
testmozgás hiánya az alacsonyabb társadalmi-gazdasági csoportokban
általánosabb. Jelenleg nincs arra utaló jel, hogy a
negatív tendenciák az Unió egészében megfordulnának. (4) A magas jövedelemmel rendelkező országokban
a korai elhalálozás és megbetegedés legfőbb kockázati tényezőjeként világszerte
a mozgásszegény életmódot jelölték meg, amely csak az európai régióban mintegy
1 millió halálesetért tehető felelőssé évente.[32] Az Európai Unióban a
mozgáshiány által okozott káros hatások jól nyomon követhetők, csakúgy, mint a
mozgáshiányhoz és az ezzel járó egészségügyi problémákhoz kapcsolódó jelentős
közvetett és közvetlen gazdasági költségek, különös tekintettel arra a tényre,
hogy a legtöbb európai társadalom gyorsan öregszik. (5) A fizikai aktivitás szintjét illetően jelentős
eltérések mutatkoznak a tagállamok között. Míg egyes tagállamok jelentős
előrehaladást értek el az ajánlott fizikai aktivitási szintet teljesítő
lakosság növekvő arányát tekintve, sokan egyáltalán nem léptek előre, sőt
inkább visszalépést mutattak. Az eddigi szakpolitikák az Unió egészét nézve nem
bizonyultak hatékonynak a fizikai inaktivitás emelkedő szintjének
visszaszorításában. Az egészségvédő testmozgás szakpolitikájának
kialakítása és végrehajtása terén sikeres megközelítések tapasztalataiból való
tanulás komoly potenciált rejt magában. (6) Számos szakpolitikai terület – elsősorban a
sport és egészségügy – járulhat hozzá a testmozgás népszerűsítéséhez, és új
lehetőségeket kínálhat az Európai Unió polgárai számára a fizikai aktivitásra. Ahhoz, hogy ez a lehetőség teljes mértékben kiaknázható
legyen, és ezáltal emelkedjen a fizikai aktivitás szintje, elengedhetetlen a
stratégiai ágazatközi megközelítés az egészségvédő testmozgás népszerűsítése
terén, beleértve az érintett minisztériumok, testületek és szervezetek
bevonását. A fizikai aktivitás szintjére és az egészségvédő testmozgás
népszerűsítésére vonatkozó több és jobb adat rendelkezésre állása e folyamat megerősítésének
alapvető eleme, továbbá a hatékonyabb jövőbeni politika kialakítását és
végrehajtását szolgáló értékelés feltétele. Ugyanakkor jelentős hiány
mutatkozik ezen adatok terén. (7) Az Európai Unió fizikai aktivitásra
vonatkozó iránymutatásai[33], amelyeket 2008.
decemberi informális találkozójukon az Európai Unió sportminiszterei, 2012.
novemberben és decemberben pedig a Tanács is megerősített[34], olyan ágazatközi
megközelítést szorgalmaznak, amely magába foglalja az egészségvédő testmozgás
népszerűsítéséért felelős valamennyi tematikus területet. Az iránymutatások végrehajtása a tagállamokban eltérő
mértékben valósult meg. (8) A sport európai dimenziójának
fejlesztéséről szóló 2011. évi közlemény[35] felhívta a
Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európai Unió testmozgással kapcsolatos
iránymutatásai alapján folytassák a nemzeti iránymutatások kidolgozására
irányuló munkát, beleértve a felülvizsgálati és koordinációs folyamatokat, és szorgalmazta,
hogy mérlegeljék tanácsi ajánlás megfogalmazását e témában. (9) A Tanácsnak a sportra vonatkozó uniós munkatervet
(2011–2014) érintő állásfoglalása[36] elismerte annak
szükségességét, hogy egyes kiemelt jelentőségű, a sportot érintő területeken – ideértve
az egészségvédő testmozgás előmozdítását – megerősítsék a Bizottság és a
tagállamok közötti együttműködést. 2012 júliusában a
sporttal, az egészséggel és a részvétellel foglalkozó szakértői csoport
kifejezte támogatását az új uniós kezdeményezés, a egészségvédő testmozgás iránt. (10) A Tanács az egészségvédő testmozgás előmozdításáról
szóló 2012. november 27-i következtetéseiben elismerte a további uniós szintű
intézkedések szükségességét, és felszólította a Bizottságot, hogy terjesszen
elő tanácsi ajánlásra vonatkozó javaslatot, amely magában foglal egy – az
Európai Unió fizikai aktivitásra vonatkozó iránymutatásainak tematikus területeit
lefedő mutatórendszeren alapuló – egyszerű monitoring-keretrendszert, ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST: 1. A tagállamok –
a sport, egészségügy, oktatás, környezet és közlekedés területeinek
bevonásával, ágazatközi megközelítés kialakításán keresztül dolgozzanak ki
hatékony egészségvédő testmozgási szakpolitikákat az Európai Unió fizikai
aktivitásra vonatkozó iránymutatásaiban leírtak szerint és nemzeti sajátosságaiknak
megfelelően. Ez a következőket foglalja magában: –
az egészségvédő testmozgás előmozdítását szolgáló
nemzeti stratégia elfogadása a különböző társadalmi csoportok figyelembe
vételével, a megkülönböztetésmentesség és a nemek közötti egyenlőség elvének
tiszteletben tartásával, –
ennek megfelelő cselekvési terv elfogadása, –
kísérjék
figyelemmel a fizikai aktivitás szintjét és az egészségvédő testmozgásra
irányuló szakpolitikákat az egyszerű monitoring-keretrendszer segítségével[37],
valamint – a nemzeti sajátosságok figyelembevételével – az ezen ajánlás
mellékletében szereplő, megfelelő mutatók révén, –
az
ezen ajánlás elfogadásától számított hat hónapon belül jelöljenek ki az egészségvédő
testmozgásra vonatkozó tagállami fókuszpontokat, amelyek támogatják a fent
említett nyomonkövetési keretrendszert, és tájékoztassák a Bizottságot ezek
kijelöléséről.
Az egészségvédő testmozgásra vonatkozó tagállami fókuszpontoknak mindenekelőtt azt a folyamatot kell koordinálniuk, amely biztosítja a testmozgásra
vonatkozó adatok elérhetőségét a nyomonkövetési keretrendszer számára; az
adatokat a WHO jelenlegi, a táplálkozásra és a testmozgásra vonatkozó (NOPA)
adatbázisába kell feltölteni; a fókuszpontoknak emellett az egészségvédő
testmozgás szakpolitikái vonatkozásában elő kell segíteniük a tárcaközi
együttműködést, –
szorosan
működjenek együtt egymással és a Bizottsággal az egészségvédő testmozgás
népszerűsítésére vonatkozó információk rendszeres cseréjét és a bevált
gyakorlat megosztását biztosító folyamat kialakításával az érintett, uniós
szintű sport és egészségügyi struktúrákban, ami a szakpolitikák megerősített
összehangolásának alapja. 2. A Bizottságnak a
következő intézkedéseket kell meghoznia: –
Segítségnyújtás a tagállamoknak nemzeti stratégiájuk elfogadásában, az
ágazatközi egészségvédő testmozgásról szóló szakpolitikai megközelítéseik
kialakításában és a megfelelő cselekvési tervek végrehajtásában az
információcsere és a bevált gyakorlat megosztásának elősegítésével, a társaktól
való hatékony tanulással, hálózatok szervezésével és az egészségvédő testmozgás
népszerűsítésére vonatkozó sikeres megközelítések meghatározásával, –
A nyomonkövetési keretrendszer kidolgozásának és működtetésének előmozdítása
a terület jelenlegi nyomonkövetési és adatgyűjtési rendszerei alapján: –
tudományos szakértők segítségével célzott támogatás
az egészségvédő
testmozgásra vonatkozó tagállami fókuszpontok – valamint
szükség szerint egyéb közigazgatási szervek képviselői – kapacitásépítése és képzése tekintetében, –
azon lehetőség vizsgálata, hogy az összegyűjtött
adatok felhasználhatók lennének-e egy, a fizikai aktivitásra vonatkozó,
kétévente összeállítandó, európai szintű statisztika készítéséhez[38], –
a WHO támogatása a NOPA adatbázis fizikai
aktivitást érintő területeinek továbbfejlesztésében, az adatbázisnak az ezen
ajánlás mellékletében szereplő monitoring-keretrendszerhez történő hozzáigazításával, –
a WHO támogatása, illetve szoros együttműködés a
WHO-val az egészségvédő testmozgás országspecifikus áttekintésének elkészítése
és közzététele, valamint az egészségvédő testmozgás tendenciáinak elemzése
terén, –
A nyomonkövetési keretrendszerben előírt jelentéstételi
mechanizmusokban megadott információk, valamint az egészségvédő testmozgásra
irányuló szakpolitika kialakítására és végrehajtására vonatkozó egyéb, a
tagállamok által benyújtott információk alapján háromévente jelentés készítése az
ezen ajánlás végrehajtásában elért haladásról, –
Hat
év elteltével értékelés készítése a Tanács ajánlásának végrehajtásáról. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a
Tanács részéről az
elnök MELLÉKLET Az Európai Unió testmozgásra
vonatkozó iránymutatásai (GL) végrehajtásának értékelésére
javasolt mutatók A GL tematikus területei || Javasolt mutatók A fizikai aktivitásra vonatkozó nemzetközi ajánlások és iránymutatások (GL 1-2) || 1. Az egészségmegőrzés érdekében végzett fizikai aktivitásra vonatkozó tagállami ajánlás 2. Az egészségvédő fizikai aktivitás WHO által javasolt minimális szintjét elérő felnőttek 3. Az egészségvédő fizikai aktivitás WHO által javasolt minimális szintjét elérő gyermekek és serdülők Ágazatközi megközelítés (GL 3-5) || 4. Az egészségvédő testmozgás támogatásának tagállami koordinációs rendszere 5. Kifejezetten az egészségvédő testmozgás előmozdítására elkülönített finanszírozás „Sport” (GL 6-13) || 6. A tömegsporttal kapcsolatos tagállami szakpolitika és/vagy cselekvési terv 7. Egészségvédő programban részt vevő sportklubok 8. A hátrányos helyzetű társadalmi-gazdasági csoportok rekreációs és sportolási lehetőségeit támogató keretrendszer 9. Az egészségvédő testmozgás tagállami szakpolitikájának célcsoportjai „Egészség” (GL 14-20) || 10. A testmozgás nyomon követése és felügyelete 11. A testmozgással kapcsolatos tanácsadás 12. Egészségügyi szakemberek testmozgással kapcsolatos tantervi oktatása „Oktatás” (GL 21-24) || 13. Testnevelés-oktatás általános és középiskolában 14. Az iskolához kapcsolódó testmozgás népszerűsítési rendszere 15. Egészségvédő testmozgás a testnevelő tanárok oktatásában 16. Az iskolába való eljutás fizikai aktivitással járó módjait támogató rendszerek „Környezet, várostervezés, közbiztonság” (GL 25-32) || 17. Kerékpáros/gyalogos közlekedés aránya 18. Az Európai Unió szabadidős testmozgást lehetővé tévő infrastruktúra fejlesztésére vonatkozó iránymutatásai „Munkahelyi környezet” (GL 33-34) || 19. A munkahelyre való eljutás fizikai aktivitással járó módjait támogató rendszerek || 20. A munkahelyi testmozgást támogató rendszerek „Idős polgárok” (GL 35-37) || 21. Az idős polgárok körében a testmozgást népszerűsítő közösségi fellépésekre irányuló programok „Mutatószámok / értékelés” (GL 38) || 22. Értékelési tervet tartalmazó, az egészségfejlesztő testmozgásra irányuló tagállami szakpolitikák „Lakossági tudatosság” (GL 39) || 23. A testmozgással kapcsolatos tagállami szemléletváltást ösztönző kampány megléte PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés
címe: Javaslat az egészségvédő testmozgás ágazatközi előmozdításáról szóló
tanácsi ajánlásra 1.2. A tevékenységalapú irányítás
/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek)[39] Oktatás és kultúra: Sport / Költségvetési tétel
15 01 02 11 1.3. A javaslat/kezdeményezés
típusa ■A javaslat/kezdeményezés
új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[40]
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására
irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzés(ek) 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) A kezdeményezés általános célja, hogy az Európai Unióban az egészségfejlesztő testmozgás
(HEPA) szintjének növelésével hozzájáruljon az
egészségesebb és termelékenyebb társadalom kialakulásához. A javasolt tanácsi ajánláson alapuló operatív
költségeket az Erasmus+ program sportról szóló fejezetéből fedezik (lásd a
vonatkozó pénzügyi kimutatást). Ez a pénzügyi kimutatás csak a javasolt
szakértői csoport költségeire, azaz az adminisztratív költségekre vonatkozik. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek) Konkrét célkitűzés: A szakértői csoport
célkitűzése: -
célzott támogatás nyújtása az egészségfejlesztő testmozgás tagállami fókuszpontjainak
– és szükség szerint egyéb közigazgatási szervek
képviselőinek – a kapacitás kiépítésében és a képzésben; -
a WHO támogatása a NOPA adatbázis fizikai aspektusainak továbbfejlesztésében,
annak az ezen ajánlás mellékletében szereplő monitoring-keretrendszerhez
történő igazításával; -
a WHO támogatása és szoros együttműködés az egészségfejlesztő testmozgás
országspecifikus áttekintésének elkészítése és kiadása, valamint az
egészségfejlesztő testmozgás tendenciáinak elemzése terén. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Tevékenységalapú irányítás keretébe tartozó tevékenység
15.05: Az együttműködés ösztönzése és támogatása az ifjúság és sport területén 1.4.3. Várható eredmény(ek) és
hatás(ok) Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. A szakértői csoport
tevékenységének várható eredménye:
- támogatás nyújtása az egészségvédő
testmozgásra vonatkozó tagállami fókuszpontok – valamint közigazgatási szervek
képviselői – kapacitásépítésében és a képzésben; - a WHO támogatása a NOPA
adatbázis fizikai aktivitást érintő területeinek továbbfejlesztésében; - a WHO
támogatása és azzal szoros együttműködés folytatása az egészségfejlesztő
testmozgás országspecifikus áttekintésének elkészítése és kiadása, valamint az
egészségfejlesztő testmozgás tendenciáinak elemzése terén. Az ebben az pénzügyi
kimutatásban szereplő költségek az ajánlással kapcsolatos szakértői csoport
üléseinek költségét fedezik, ezért ezek csak adminisztratív költségeknek
minősülnek. Az operatív költségeket az Erasmus+
program sportról szóló fejezetéből fedezik. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók - Az egészségfejlesztő
testmozgás monitoring-keretrendszerének kialakítása és működtetése uniós
szinten - Rendszeres
jelentéskészítés a tagállamok számára az egészségfejlesztő testmozgásról. 1.5. A javaslat/kezdeményezés
indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek) A szakértői csoport tekintetében különös
szükséglet nem merül fel. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó
többletérték Az Európai Unió részvétele nélkül ilyen szakértői
csoport nem hozható létre. Amint azt a kezdeményezés hatásvizsgálata bemutatja,
az uniós intézkedés jelentős hozzáadott értékkel növelheti az egyes tagállamok
által önállóan elérhető eredményt. A szakértői csoport az ajánlás végrehajtási
vitájának és irányításának fő felelős szerve és az a fórum, ahol az
egészségfejlesztő testmozgás szakpolitikáinak összehangolása folyik. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága Az Európai Unió sportról szóló első, a
2011-2014-es időszakot lefedő munkaterve, amelyet az Európai Unió Tanácsa 2011
májusban fogadott el, 6 szakértői csoportot hozott létre a sport területén.
Közülük az egyik, a sporttal, az egészséggel és a részvétellel foglalkozó
munkacsoport aktív szerepet játszott azon ötletek kidolgozásában, amelyek
alátámasztják a Bizottságnak az egészségfejlesztő testmozgásról szóló tanácsi ajánlásra
vonatkozó javaslatát. Ez a kezdeményezés így közvetlenül e tapasztalatra
támaszkodik. 1.5.4. Egyéb megfelelő
intézkedésekkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia Ez a javaslat teljes mértékben összhangban van az
Erasmus+ programmal és az Európai Unió sportról szóló munkatervével, amelyek
mindegyike prioritási területként tartalmazza az egészségfejlesztő testmozgást. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama ■ A
javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik –
¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ
[HH/NN]-ig –
■ Pénzügyi
hatás: 2014-től 2020-ig ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik –
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól-től ÉÉÉÉ-ig, –
azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[41] A 2014-es költségvetéstől kezdve: ■ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által –
■ annak
szervezeti egységein keresztül (DG EAC) –
¨ végrehajtó ügynökségen keresztül ¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal ¨ Közvetett irányítás, a végrehajtási feladatokat az alábbiaknak delegálva: –
¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek; –
¨ nemzetközi szervezetekkel közös igazgatás (nevezze meg); –
¨az EBB és az Európai Beruházási Alap; –
¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek; –
¨ közjogi szervek; –
¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben,
amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak; –
¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra
közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat
nyújtó szervek; –
¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések
végrehajtásával megbízott, a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott
személyek. – Egynél több igazgatási módszer feltüntetése
esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre
vonatkozó rendelkezések A szakértők évente háromszor üléseznek; az egyes
ülésekről jelentés készül. 2.2. Irányítási és
kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) - A
szakértői csoportok irányítására alkalmazott standard bizottsági szabályok
alkalmazandók. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok)
– a szakértői csoportok irányítására alkalmazott szokásos bizottsági szabályok
alkalmazandók. 2.2.3. Az ellenőrzések költsége és
haszna, a várt hibaarány értékelése – A szakértői csoportok irányítására
alkalmazott szokásos bizottsági szabályok alkalmazandók. 2.3. A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző
és védintézkedéseket - A szakértői csoportok
irányítására alkalmazott szokásos bizottsági szabályok alkalmazandók. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI
HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások? · Meglévő költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám […]Megnevezés........……………………………………………….] || Diff./nem diff. ([42]) || EFTA országoktól[43] || tagjelölt országoktól[44] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || DG EAC teljes keret 15.01.02.11 (szakértői találkozók) || Nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek – nem alkalmazandó A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám […]Megnevezés........……………………………………………….] || Diff./nem diff. || EFTA országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || […][XX.YY.YY.YY] || || NEM || NEM || NEM || NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás A kezdeményezés
operatív részének Erasmus+ programban fedezett költségei (15.02.03
költségvetési sor); ez a pénzügyi kimutatás kizárólag az adminisztratív
kiadásokra vonatkozik. 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete || Szám || [Megnevezés ……………...……………………………………………………………….] FŐIGAZGATÓSÁG<…….> || || || Év 2014 || Év 2015 || Év 2016 || Év 2017 || 2018 2019 2020 || ÖSSZESEN Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma 15. || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kifizetési előirányzatok || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[45] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || || || || || || A[z] <...> Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || || Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret <...> FEJEZETÉHEZ/ALFEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint: nem alkalmazndó Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || || Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014 Év || 2015 Év || 2016 Év || 2017 Év || 2018 2019 2020 || ÖSSZESEN FŐIGAZGATÓSÁG: <EAC> || Humánerőforrás || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Egyéb igazgatási kiadások || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 <EAC> Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || Év 2014 || Év 2015. || Év 2016 || Év 2017 || 2018 2019 2020 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉBE tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Kifizetési előirányzatok || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás –
■ A
javaslat/kezdeményezés ezen pénzügyi kimutatásban szereplő része nem vonja maga
után operatív előirányzatok felhasználását. A javasolt ajánlásból keletkező
operatív előirányzatokat az Erasmus+ programhoz rendelt pénzügyi kimutatásból
fedezik (lásd lentebb) –
¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Típus[46] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Összköltség 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS:[47] || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege: || || || || || || || || || || || || || || || || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege: || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés –
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok
felhasználását. –
■ A
javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja
maga után: millió EUR (három
tizedesjegyig) || 2014. év || 2015.év || 2016.év || 2017.év || 2018, 2019, 2020 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || N.A. || N.A. || N.A. || N.A. || N.A. || N.A. || N.A. || N.A. Egyéb igazgatási kiadások || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE részösszege || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[48] bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrás || N.A. || N.A. || N.A. || N.A. || N.A. || N.A. || N.A. || N.A. Egyéb igazgatási kiadások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ÖSSZESEN || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 A
humánerőforrás-igények előirányzatainak az adott főigazgatóság rendelkezésére
álló előirányzatokból, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel
és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell
eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása
mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek
– –
■ A
javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. –
¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: Teljes munkaidős egyenértékben kifejezendő
becsült érték || || N év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) || || || XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || || || || || || || || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || || Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE))[49] kifejezve || || XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || || || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || || XX 01 04 yy[50] || - a központban || || || || || || || || - a küldöttségeknél || || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) || || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || || ÖSSZESEN || || || || || || || XX: az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az
intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon
belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott
esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves
elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további
juttatásokkal. Az elvégzendő
feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Külső munkatársak || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség –
■ A
javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet:
tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására
vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.[51]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban –
■ A
javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást. –
A javaslat az alábbi becsült társfinanszírozást
irányozza elő: előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás –
■ A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. –
¨ A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a
következő: –
¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást –
¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[52] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető ..... jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét. [1] Ezek között szerepel a szív- és érrendszeri
megbetegedések, egyes rákfajták és a 2. típusú diabétesz kockázatának
csökkenése, az izomzat és csontrendszer egészségének javulása és a testsúly
kontrollja. Példaként lásd: The Lancet, 380. évfolyam,
9838. szám, 219–229. o., 2012. július 21. [2] Health
at a glance, Europe 2012, OECD. [3] A testmozgásról
szóló iránymutatások tanácsadó bizottságának 2008.
évi jelentése, Egyesült Államok Egészségügyi és Humán Szolgáltatások Minisztériuma. [4] Egyes
jelentős kockázati tényezőkhöz kapcsolható általános egészségügyi kockázatok,
halálozás és betegségek, WHO 2009. [5] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region. [6] Az
ajánlást kísérő hatásvizsgálat tartalmazza a tagállamokban készült tanulmányokban
szereplő bizonyítékokat. [7] Game
Plan: a strategy for delivering Government’s sport and physical activity
objectives (Játékterv: a kormány sport és testmozgás terén meghatározott
célkitűzéseinek elérésére kidolgozott stratégiája), http://www.cabinetoffice.gov.uk/media/cabinetoffice/strategy/assets/game_plan_report.pdf.
Egy, a közelmúltban készült tudományos tanulmány megállapította, hogy a fizikai
inaktivitás következtében az egészségügyi ellátás terén felmerülő, egy főre
jutó éves közvetlen egészségügyi és közvetett költségek magasabbak
(Ausztriában, Svájcban és az USA-ban), megjegyezve ugyanakkor, hogy jelenleg a
fizikai aktivitás gazdasági vonatkozásai nehezen összehasonlíthatók. A The Lancet folyóiratban megjelenő sorozat: "The
pandemic of physical inactivity: global action for public health" („A
fizikai inaktivitás pandémiája: globális fellépés a közegészségügy érdekében”);
380. évfolyam, 9838. szám, 219–229. oldal, 2012. július 21. [8] Az
ENSZ-nek a Közgyűlés magas szintű találkozóján hozott 2011. évi politikai
nyilatkozata a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről (66/2.
határozat), és az ezt követő, az Egészségügyi Világszervezet közgyűlésének 66..
ülésén Genfben 2013 májusában elfogadott intézkedés. [9] Munkadokumentum:
Az Európai Unió fizikai aktivitásra vonatkozó iránymutatásai végrehajtásának
nyomon követését bemutató táblázat: http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/implementation_report_a6_en.pdf. [10] Az
Európai Unió fizikai aktivitásra vonatkozó iránymutatásai, az egészségvédő
testmozgás támogatására javasolt szakpolitikai intézkedések, 2008. október; http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_hu.pdf [11] Európai
Bizottság: Fehér könyv a sportról, COM(2007) 391 végleges, 2007. július 11. [12] Európai
Bizottság: Fehér könyv a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos
egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról, COM(2007) 279 végleges,
2007.5.30. [13] Európai
Bizottság: Speciális Eurobarométer 334 Sport és testmozgás, 2010. március [14] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/is-physical-activity-a-reality-for-all [15] Európai
Bizottság: Európa 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés
stratégája, COM(2010) 2020 végleges, 2010. 3.3. [16] The
Lancet, 380. évfolyam, 9838. szám, 219–229. o., 2012. július 21. [17] „A
fizikai aktivitás tekintetben az egyéni viselkedés megváltoztatásával
foglalkozó tudomány elhomályosította a népesség szintjén zajló tényleges
változás megértésére tett erőfeszítéseket. A tudományos hangsúlyok ezen
kiegyensúlyozatlansága miatt a lakosság testmozgásának előmozdításához
szükséges szerkezeti és módszeres változásokkal (...) nem foglalkoztak
szisztematikusan a különböző ágazatokon belül. A dohánytermékek ellenőrzése
hasonló tapasztalatokat eredményezett, itt a felelősség terhét kezdetben
kizárólag az egyénekre hárították. A szemlélet
bővülésével felismerték a társadalom felelősségét, amelyet a lakossági szintű
intézkedések és a dohányzás elterjedtségének változása követett.” The Lancet, 380. évfolyam, 9838. szám, 219–229. o., 2012.
július 21. [18] Ezt
igazolja többek között egy, a közelmúltban végzett vizsgálat, amely kimutatta,
hogy néhány kivételtől eltekintve Európában csak az elmúlt években kezdődött
meg a fizikai aktivitásról szóló nemzeti szakpolitikai dokumentumok
kidolgozása. Lásd: Daugbjerg et al: Promotion of
Physical Activity in the European Region: Content Analysis of 27 National
Policy Documents (A fizikai aktivitás népszerűsítése az európai régióban: 27 nemzeti
szakpolitikai dokumentum tartalomelemzése). Journal of Physical Activity and
Health, 2009, 6., 805–817. [19] A
Tanács állásfoglalása a sportra vonatkozó uniós munkatervről (2011–2014), HL L
162., 2011.6.1. [20] Az
Európai Bizottság közleménye: A sport európai dimenzióinak fejlesztése,
COM(2011) 12 végleges, 2011.1.18. [21] Az Európai Parlament 2012. február 2-i állásfoglalása a
sport európai dimenziójáról (2011/2087(INI)). [22] http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/pheiac_nutrition_strategy_evaluation_en.pdf [23] A
WHO étrendről, fizikai tevékenységről és egészségről szóló globális
stratégiája: http://www.who.int/dietphysicalactivity/strategy/eb11344/strategy_english_web.pdf
[24] A
WHO globális, az egészség érdekében végzett fizikai aktivitásról szóló
ajánlása. URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/index.html [25] http://ncdalliance.org/sites/default/files/rfiles/A66_WHA
%20Final %20Resolution.pdf. [26] lásd 22. lj. [27] WHO
NOPA adatbázis; URL: http://data.euro.who.int/nopa/ [28] A
hatásvizsgálatban (V. melléklet) kiszámításra került az egy tagállamra jutó átlagköltség. [29] A hatásvizsgálatban (V. melléklet) kiszámításra kerültek
az uniós költségvetést terhelő kombinált költségek. A
sport területén a 2013. évi előkészítő intézkedés részeként a Bizottság a
WHO-val együttműködve megvizsgálja a tagállamok egészségvédő testmozgásra
vonatkozó politikájának kialakításához és végrehajtásához nyújtandó támogatás
lehetőségeit. [30] COM(2010) 2020. [31] Európai
Bizottság: Speciális Eurobarométer 334 Sport és testmozgás, 2010. március [32] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [33] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf [34] A
Tanács következtetései az egészségvédő testmozgás népszerűsítéséről, URL:
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133870.pdf;
A Tanács következtetései az egészségben való megöregedésről mint az egész
életcikluson át tartó folyamatról, URL:
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/134097.pdf [35] COM(2011)
12 végleges. [36] HL
L 162., 2011.6.1. [37] A
monitoring-keretrendszer meghatározza az egészségvédő testmozgás
előmozdításának általános szempontjaira vonatkozó jelentéstételi
minimumkövetelményeket, amelyeket minden tagállamnak figyelembe kell vennie. A nyomonkövetési keretrendszer további részleteit az ezen
ajánlást kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza. [38] Lásd az Eurostat-ról szóló, 2012. szeptember 17-i
2012/504/EU bizottsági határozatot: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:251:0049:0052:HU:PDF. [39] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting). [40] A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint. [41] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a
Költségvetési Főigazgatóság honlapján:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [42] Diff. = Differentiated appropriations / Non-Diff. =
Non-differentiated appropriations. [43] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [44] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok. [45] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA- tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [46] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.). [47] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés [48] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [49] AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott;
END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott);
JED=küldöttségi pályakezdő szakértő. [50] A működési előirányzatokból származó külső személyzetre
vonatkozó felső határ alatt (korábban: BA- tételek). [51] Lásd a 2007–2013-as időszakra szóló intézményközi megállapodás
19. és 24. pontját. [52] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.