EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0373
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Romania’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on Romania’s convergence programme for 2012-2016
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Románia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Románia 2012–2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Románia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Románia 2012–2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről
/* COM/2013/0373 final - 2013/ () */
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Románia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Románia 2012–2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2013/0373 final - 2013/ () */
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Románia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról
és Románia 2012–2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának
tanácsi véleményezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke
(2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2], tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[3], tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal
folytatott konzultációt követően, mivel: (1) Az Európai Tanács
2010. március 26-án elfogadta az Európai Bizottság „Európa 2020”
elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a
növekedést és foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló
javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít,
amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa
lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. (2) A Bizottság javaslatai
alapján a Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió
gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást
(2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok
foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[4], melyek
együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak,
hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az
integrált iránymutatásokat. (3) Az állam-, illetve
kormányfők 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és
Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges
ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és
euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó
intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az
Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások
végrehajtása iránt. (4) A Tanács
2012. július 6-án ajánlást fogadott el Románia 2012. évi nemzeti
reformprogramjáról, valamint véleményezte Románia 2011-2015-es időszakra
vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramját. (5) A Bizottság
2012. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést[5], amely
elindítja a gazdaságpolitikai koordináció 2013. évi európai szemeszterét.
Ugyancsak 2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet
alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[6], amelyben
Romániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes
felülvizsgálatra kerül sor. (6) Az Európai Tanács
2012. március 14-én elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési
konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló
prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedésbarát költségvetési
konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak
történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (7) Románia
2013. április 30-án benyújtotta a 2012-2016-es időszakra
vonatkozó, 2013. évi stabilitási programját és 2013. évi nemzeti
reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két
program értékelésére egyidejűleg került sor. (8) A 2013. évi
konvergenciaprogramnak az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti értékelése
alapján a Tanács úgy véli, hogy a programban szereplő költségvetési
előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott, és
összhangban van az Európai Bizottság legutóbbi előrejelzésével.
Jelentős konszolidációs erőfeszítéseknek köszönhetően és a
Tanács ajánlásaival összhangban Románia 2012-ben 3 % alá csökkentette
költségvetési hiányát. . A konvergencia
program a GDP -1 %-át (korábban a GDP -0,7 %-át) kitevő
középtávú költségvetési célt (MTO) tűzött ki, amely összhangban van a
Stabilitási és Növekedési Paktummal. A programban felvázolt költségvetési
stratégia célja, hogy 2014-re elérjék az MTO-t, amely a Bizottság által a közösen
elfogadott módszertan alapján újraszámolva megfelel az MTO 2015-ig való
elérésének. Az MTO felé való haladás strukturális értelemben 2013-ban magasabb
a GDP 0,5 %-ánál, illetve 2014-ben a 0,4 %-ánál. A
programidőszak során teljesült a kiadási szint. 2013-ban a kiigazítások a
bevétel növelő intézkedések, amilyenek például az adóból jóváírható
tételek csökkentése, a mezőgazdasági adózás fejlesztése, a gázárak
deregulációját követően egyszeri adó kivetése, valamint az elektromosság
és gáz transzmissziójára kivetett különadó révén az időszak elejére
összpontosítottak. A konvergenciaprogramhoz kapcsolódó fő kockázatok az
uniós alapok felhasználásával kapcsolatban esetleg szükségessé váló további
pénzügyi korrekciók vagy a kiemelt projektek nemzeti költségvetésből való
finanszírozása, a hátralékok ismételt felhalmozódása, különösen a helyi
önkormányzatok szintjén, valamint az állami tulajdonú vállalatok
szerkezetátalakításának lassúsága. A román államadósság viszonylag alacsony
maradt, 2012-ben a GDP 37,8%-a volt. 2014-ben várhatóan 38,6%-ra fog emelkedni,
de a programidőszak során jóval a 60 %-os GDP küszöb alatt fog
maradni. (9) Az Európai Bizottság és az
IMF Románia 2011. február 7-i kérését követően előzetes gazdasági
módosító programról állapodott meg a román hatóságokkal. Románia az EU
előzetes segélyével összefüggésben vállalta, hogy átfogó gazdasági
programot hajt végre, mely különös hangsúlyt fektet a munkaerő- és
termékpiacok működésének javítására, és a román gazdaság
ellenállóképességének és növekedési potenciáljának növelésére irányuló
szerkezetei reformintézkedésekre. A program ezzel párhuzamosan biztosította a
költségvetési konszolidáció folytatását, a költségvetés végrehajtásának és
ellenőrzésének javulását, és reformokat a külső-, a monetáris, a pénzügyi
stabilitási és a pénzpiaci szakpolitikák terén. 2013 márciusában Románia
hivatalosan kérelmezte az IMF program három hónapos meghosszabbítását. Noha
2013 márciusától megszűnt az a lehetőség, hogy az uniós alapokat
vegyenek igénybe, a program végső felülvizsgálatára 2013 júniusában fog
sor kerülni. (10) Románia költségvetési helyzete
javult, 2012-ben 3 % alá csökkent a költségvetés hiánya, és 2013-ban
további költségvetési konszolidáció várható. Az adózási kötelezettség
teljesítésének alacsony szintje komoly kihívást jelent a román adórendszer
számára, különösen a héa és a munkához kapcsolódó adók terén. A
környezetvédelmi adók az uniós átlag alatt maradnak. A román államadósság
alacsony maradt, 2011-ben a GDP 34,7 %-a volt. 2014-ben várhatóan
38 %-ra fog emelkedni, de a 60 %-os GDP küszöb alatt fog maradni.
Noha Romániát rövid vagy közép távon nem fenyegeti költségvetési feszültség, az
életkorhoz kapcsolódó kiadások miatt hosszú távon közepes mértékű
veszélynek van kitéve. A foglalkoztatottak nyugdíjasokhoz viszonyított alacsony
aránya miatt aggodalmak fogalmazódnak meg a nyugdíjrendszer fenntarthatóságával
és megfelelőségével kapcsolatban. Románia jelenleg egyike azon két
tagállamnak, melyek nem döntöttek a férfiakra és nőkre érvényes
nyugdíjkorhatár kiegyenlítéséről, továbbá az idősebb munkavállalók
foglalkoztatottsági aránya jelentősen az uniós átlag alatt marad (2012-ben
41,4 %). (11) A román egészségügyi
szektorban jelentős egyenlőtlenségek mutatkoznak az ellátásokhoz való
hozzáférés és a szolgáltatások minősége tekintetében. Ez a rendelkezésre
álló források nem kellően hatékony felhasználására és a rossz vezetésre is
visszavezethető. Az egészségügyi szektor hatékonyságának növelésére
irányuló reformok megkezdődtek, de folyamatos erőfeszítésekre van
szükség. Növelni lehetne a rendszer költséghatékonyságát a túlzott kórházi
betegellátás csökkentése, valamint az elsődleges ellátó és betegirányító
rendszerek megerősítése révén. (12) 2012-ben Romániában továbbra
is alacsony maradt a foglalkoztatottság szintje (63,8 %), noha az
előző évben történt egy kis mértékű előrelépés
(62,8 %). Továbbra is nehéz lesz elérni az ország az Európa 2020 keretében
megfogalmazott 70 %-os célkitűzését. A román munkatermelékenység
továbbra is az egyik legalacsonyabb az Unióban. A közfoglalkoztatás
aktiválásának és a munkakereső és újraképző szolgáltatásoknak a
minősége továbbra is viszonylag alacsony. Az igazgatási kapacitás
korlátozottsága nem teszi lehetővé sem minőségi, személyre szabott
szolgáltatások révén az aktív munkaerő-piaci politikák hatékony
végrehajtását, sem az aktív és passzív munkaerő-piaci politikák jobb
integrációját. A felnőttek részvétele az élethosszig tartó tanulásban
nagyon alacsony szinten stagnál (2011-ben 1,6 %), amely jóval alacsonyabb
az uniós átlagnál (8,9 %). A fiatalok foglalkoztatásának és aktivitásának
arányai 2012-ben a legalacsonyabbak közé tartoztak az Unióban (23,9 % és
30,9 %), miközben a fiatalok körében a munkanélküliség aránya 2012-ben
magas – 22,7 % – volt. Románia nem könyvelheti el a fiatalok magas és
növekvő arányát sem a foglalkoztatás, sem az oktatás és képzés (2012-ben
16,8%) terén. (13) A szegénység csökkentése
továbbra is komoly kihívás. 2011-ben Romániában a népesség 40,3 %-át
fenyegeti szegénység és társadalmi kirekesztés, ami majdnem kétharmaddal több
az uniós 24,2 %-os átlagnál. A gyermekek különösen érintettek (49,1 %). A
szociális transzferek hatása (a nyugdíjakat ide nem értve) a szegénység
csökkentése terén jelentősen alatta marad a transzferek átlagos
hatékonyságának az EU-ban, mind a népesség egésze (2011-ben 23,7 %
Romániában az uniós 37,5 %-hoz képest), mind a gyermekek (22 % az
uniós 42,8 %-hoz képest) tekintetében. A szociális juttatások
felvételének, lefedettségének és megfelelőségének alacsony szintje továbbra
is rontja a szociális juttatások hatékonyságát a szegénység csökkentése terén.
A szociális támogatások terén 2012-ben több jogszabályt is elfogadtak a 2011-es
reformok következtében. A hátramaradó jogszabályok elfogadása fontos lépés
lenne a reform teljeskörű végrehajtása irányába. Ugyanakkor tovább kellene
erősíteni az aktiválási intézkedésekkel való kapcsolatot. 2012-ben
megkezdődött a Nemzeti Roma Integrációs Stratégia végrehajtása, ám az
eredmények szerények. A különböző érintettek közötti jobb koordinációra
lenne szükség a stratégia hatékony végrehajtásához, ideértve a források
elosztását. (14) A 2011-es oktatási törvény,
mely egy olyan nagyszabású reform, amely az oktatás minden szintje tekintetében
hosszú távú célokat állapított meg a minőség növelése érdekében, mindig nem
érvényesül minden tekintetben. Az oktatási reform sikeres végrehajtásához rá
kell fordítani az igazgatási kapacitási kiépítéséhez és a politikaalkotáshoz
szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat. Románia jelentős
kihívásokkal néz szembe oktatási és képzési rendszere minőségének javítása
terén. Komoly kihívás a korai iskolaelhagyás; A 2012-es 17,3 %-os román
korai iskolaelhagyási arány jóval az Uniós átlag (13,5 %) és a nemzeti
11,3 %-os cél fölött volt. A problémák különösen a mezőgazdasági és
távol eső területeket, valamint a romákat érintik. Romániában hiányoznak a
korai iskolaelhagyók tekintetében a megfelelő adatgyűjtési
mechanizmusok; az ez év során elfogadandó átfogó stratégia várhatóan segíteni
fog e tekintetben. A minőségi, megfizethető korai gyermekkori oktatás
és gondozás továbbra is problémás. A képzettségek és a munkaerő-piaci
kereslet illeszkedésének hiánya jellemzi a szakképzési és felsőoktatási
programok jelentős részét, emellett külön kihívás a szakmai készségek
alacsony szintje. A felsőoktatásban végzettek körében a munkanélküliség
magas aránya és a túlképzettség kiemelten fontossá teszik a felsőoktatás
további összehangolását a munkaerőpiaccal. Lassú fejlődés volt
tapasztalható a szülőiktől külön nevelkedő gyermekek intézményi
ellátásáról a minőségi alternatív gondozásra való átállás terén, ám
további erőfeszítésekre van szükség. (15) Az igazgatási kapacitás
alacsony szintje alapvető probléma Romániában. A közigazgatást
következetlen jogi keretek, a vészhelyzeti utasításokhoz való gyakori
folyamodás, a minisztériumközi együttműködés alacsony szintje és a
bürokrácia magas foka jellemzi. A helyzetet tovább rontja a képzettségek hiánya,
a személyzet felvételének átláthatatlansága, és a felsővezetés gyakori
cseréje. Az igazgatási kapacitás gyengesége hozzájárul az uniós finanszírozás
felhasználásának alacsony mértékéhez. Az felhasználás jelentősen elmaradt
az EU pénzügyi segítségnyújtási programja keretében elfogadott 2012 végi
céltól. 2012 végén az összesített felhasználás 5,53 milliárd EUR volt, vagyis
az összes elérhető strukturális, kohéziós és mezőgazdasági alap
20,2 %-a. Ez 2,47 milliárd EUR-val volt kevesebb a programban lefektetett
8 milliárd EUR-ós 2012 végi céltól. A strukturális és kohéziós alapok
felhasználási aránya még alacsonyabb, 2013 márciusában 13 % volt. Az uniós
alapok felhasználása visszaesett 2012 második felében, ezt követően a
nemzeti és uniós számvevők több súlyos hibát derítetek fel az irányítási
és ellenőrzési rendszerekben és a közbeszerzésben. Jelentős a
veszélye annak, hogy 2013-ban a strukturális és kohéziós alapok jelentős
része visszavonásra kerül. (16) Romániának több problémával is
szembe kell néznie a gazdasági versenyképesség terén, miközben az ipari és
szolgáltatási szektorokban alacsony maradt a termelékenység. A fő
kihívások a gyenge üzleti környezet és a kutatásfejlesztés támogatásának
alacsony szintje. Az üzleti környezet javításának egy szélesebb, összefüggő
e-kormányzati stratégiába kell illeszkednie, amely előremozdítja az
átlátható, jogbiztonságot nyújtó igazgatási kultúrát, és jobb online
közszolgáltatásokat biztosít. Romániának lépéseket kellene tennie annak
érdekében, hogy a kis- és középvállalkozások könnyebben férjenek hozzá
forrásokhoz, és csökkenjenek adminisztratív terheik. A kutatásfejlesztés
intenzitása rendkívül alacsony (2011-ben 0,48 % volt), és komoly javulásra
van szükség a befektetések hatékonysága és hatásossága terén. A kutatásfejlesztésbe
befektetőknek előnyben kell részesítenie azokat a tevékenységeket,
melyek potenciálisan magánbefektetéseket vonzhatnak. Romániának meg kell
erősíteni a szellemi alkotások védelmének jogi kereteit, tekintettel a
kutatási eredmények növekvő kereskedelmi hasznosítására. (17) Romániában alacsony az
energia- és közlekedési szektorban a verseny és a hatékonyság szintje. E
területeken komoly kihívást jelent a hatékonyság hiánya és az állami tulajdonú
vállalatok nem átlátható vezetése. Increasing energy efficiency in buildings,
district heating, industry and transport is a further key challenge. Románia
harmadik legenergia-igényesebb gazdaság az EU-ban, az energia-igénye az EU
átlag 2,5-szerese. Egyben az Unió harmadik legnagyobb szén-dioxid kibocsátó gazdasága.
Romániában a lakóépületek az EU-15 átlagánál 8-szor több energiát használnak a
nem hatékony távfűtési rendszer következtében, illetve az épületek
megfelelő szigetelésének hiánya következtébe. Továbbra se fejeződött
be a román elektromos és gázpiacok integrációja az uniós piacokba, és meg kell
valósítani a gázvezetékek határon átnyúló összekötését. (18) Az európai szemeszterrel
összefüggésben a Bizottság elvégezte Románia gazdaságpolitikájának átfogó
elemzését, értékelte a konvergencia programot és a nemzeti reformprogramot.
Figyelembe vette nemcsak a programok Románia fenntartható költségvetési,
valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott
jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak
és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági
kormányzását uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való
beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–8. ajánlás tükrözi a
Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait. (19) A Tanács ezen értékelés
fényében megvizsgálta Románia konvergenciaprogramját, és arról alkotott
véleményét[7]
különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi, AJÁNLJA, hogy Románia 2013–2014-ben
tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. Fejezze be az EU/IMF pénzügyi
segítségnyújtási programot. 2. Biztosítsa a növekedésbarát
fiskális konszolidációt és a tervezettek szerint hajtsa végre a 2013-ra és az
azt követő évekre szóló költségvetési stratégiát, ezáltal biztosítva, hogy
a közép távú célok 2015-ig megvalósuljanak. Az adózási kötelezettségek
teljesítésére irányuló átfogó stratégia végrehajtása révén javítsa az
adóbehajtást és lépjen fel a be nem vallott munka ellen. Ezzel párhuzamosan
keresse meg a környezetvédelmi adókra való fokozottabb támaszkodás
lehetőségeit. Egyenlítse ki a férfiakra és a nőkre vonatkozó
nyugdíjkorhatárt, és támogassa a nyugdíjreformot az idősebb dolgozók
foglalkoztatásának megkönnyítése révén. 3. Hajtson végre a hatékonyság,
a minőség és a hozzáférhetőség növelésére irányuló reformokat az
egészségügyi szektorban, különösen a hátrányos helyzetűek, valamint a
távoli és elzárt közösségek tekintetében. Csökkentse a túlzott kórházi ápolást,
többek között a kórházon kívüli ápolás erősítésével. 4. Az aktív munkaerő-piaci
politikák felülvizsgálata és megerősítése, képzés és személyre szabott
szolgáltatások nyújtása, valamint az élethosszig tartó tanulás
előmozdítása révén növelje a munkaerő-piaci részvételt, ideértve a
foglalkoztatás megkönnyítését és a munkaerő termelékenységének növelését.
Növelje a Nemzeti Foglalkoztatási Ügynökség kapacitását annak érdekében, hogy
javuljon a szolgáltatások minősége és nőjön a lefedettség. To fight
youth unemployment, implement without delay the National Plan for Youth
Employment, including for example through a Youth Guarantee. A szegénység
csökkentése érdekében növelje a szociális transzferek hatékonyságát és
hatásosságát, különös figyelmet fordítva a gyermekekre. A vonatkozó
jogszabályok elfogadása és az aktivációs intézkedésekkel való kapcsolat
megerősítése révén fejlessze be a szociális támogatások reformját.
Biztosítsa a nemzeti roma integrációs stratégia konkrét végrehajtását. 5. Gyorsítsa fel az oktatási
reformot, ideértve mind központi, mind helyi szinten az igazgatási kapacitás
kiépítését, és a reformok hatásának kiértékelését. Gyorsítsa fel a szakképzés
reformját. Hozza összhangba a felsőoktatást a munkaerő-piaci
igényekkel, valamint segítse elő a hátrányos helyzetűek hozzáférését.
Hajtsa végre a korai iskolaelhagyókra vonatkozó nemzeti stratégiát, külön
figyelmet fordítva a koragyermekkori minőségi oktatáshoz való
hozzáférésre, elérhetővé téve azt a roma gyermekek számára is. Gyorsítsa
fel a szüleiktől külön nevelkedő gyermekek intézményi ellátásáról az
alternatív gondozásra való átállást 6. Erősítse a kormányzást,
valamint javítsa az intézmények és a közigazgatás minőségét, különösen a
stratégiai- és költségvetési tervezési kapacitás növelése, a közigazgatásban
jobb humánerőforrás menedzsmenttel megvalósított fokozottabb szakmaiság,
valamint az államigazgatás különféle szintjei között koordinációs mechanizmusok
erősítése révén. Hatásvizsgálatok és rendszeres értékelések révén
jelentős mértékben javítsa a szabályozás minőségét. Fokozza az uniós
források felhasználására irányuló erőfeszítéseket, különösen a vezetési és
ellenőrzési rendszerek megerősítése és a közbeszerzések javítása
révén. 7. Fejlessze és
egyszerűsítse az üzleti környezetet, különösen a kis- és
középvállalkozások igazgatási terheinek csökkentése és átfogó e-kormányzási
stratégia végrehajtása révén. Tegye egyszerűbbé és sokszínűbbé a kis-
és középvállalkozások forrásokhoz való hozzáférését. Építsen ki szorosabb
kapcsolatokat a kutatás, az innováció és az ipar között, különösen a
potenciálisan magánbefektetéseket vonzó kutatási és fejlesztési tevékenységek
között prioritások felállítása révén. Fokozza az ügyek eldöntésére és a
korrupció elleni hatékonyabb fellépésre irányuló erőfeszítéseket az
igazságügyi rendszer minőségének, függetlenségének és hatékonyságának
fejlesztése céljából. 8. A nemzeti szabályozó
hatóságok függetlenségének és kapacitásának biztosítása, valamint az energia-
és közlekedési iparágakban az állami tulajdonú vállalatok vállalatirányítási
reformjának folytatása révén fokozza a versenyt és a hatékonyságot a hálózati
iparágakban. Adopt a comprehensive long-term transport plan and improve
broadband infrastructure. Folytassa a hatósági gáz- és elektromos árak
felszámolását, és az energiahatékonyság növelését. Fejlessze az
energiahálózatok határon átnyúló integrációját, és gyorsítsa fel a gázvezetékek
összekötésére irányuló projektek végrehajtását. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a
Tanács részéről az
elnök [1] HL L
209., 1997.8.2., 1. o. [2] COM(2013) 373
final. [3] P7_TA(2013)0052
és P7_TA(2013)0053. [4] A Tanács
2013. április 22-i 2013/208/EU határozata. [5] COM(2012) 750
final. [6] COM(2012) 751
final. [7] Az
1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében.