EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012PC0748
Proposal for a COUNCIL DECISION on the Union position within the Joint Committee established by the Euro-Mediterranean Interim Association Agreement on Trade and Co-operation between the European Community, of the one part, and the Palestine Liberation Organisation (PLO) for the benefit of the Palestinian Authority (PA) of the West Bank and the Gaza Strip, of the other part, with regard to the adoption of a Recommendation on the implementation of the EU-PA ENP Action Plan
Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Hatósága képviseletében eljáró Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euro-mediterrán ideiglenes társulási megállapodás által létrehozott vegyes bizottságon belüli, az EU-Palesztin Hatóság ENP cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadására vonatkozó uniós álláspontról
Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Hatósága képviseletében eljáró Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euro-mediterrán ideiglenes társulási megállapodás által létrehozott vegyes bizottságon belüli, az EU-Palesztin Hatóság ENP cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadására vonatkozó uniós álláspontról
/* COM/2012/0748 final - 2012/0346 (NLE) */
Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Hatósága képviseletében eljáró Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euro-mediterrán ideiglenes társulási megállapodás által létrehozott vegyes bizottságon belüli, az EU-Palesztin Hatóság ENP cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadására vonatkozó uniós álláspontról /* COM/2012/0748 final - 2012/0346 (NLE) */
INDOKOLÁS A Palesztin Hatóság és az Európai Közösségek 1997-ben
hoztak létre először szerződéses kapcsolatokat, amikor az Európai
Bizottság és a Palesztin Felszabadítási Szervezet a Palesztin Hatóság javára
kereskedelemről és együttműködésről szóló ideiglenes társulási
megállapodást kötött. E megállapodás alapján 2005 májusában az EU és a
Palesztin Hatóság között európai szomszédságpolitikai cselekvési terv (ENP
cselekvési terv) aláírására került sor háromtól öt évig tartó időszakra. A megállapodás nyújtotta kereten belül az
EU−palesztin kapcsolatok az utóbbi években jelentősen fejlődtek
a vegyes bizottság tevékenységének folytatásával, a kezdeti négy albizottság
létrehozásával és a politikai párbeszéd beindításával. Palesztin részről a
Palesztin Hatóság bebizonyította képességét arra, hogy aktív részvétele és
gyümölcsöző eszmecserék révén teljes értékű partner legyen az európai
szomszédságpolitikán belül. Az EU részéről a Külügyek Tanácsának 2009.
december 8-i mérvadó következtetései kijelölték az utat az EU Palesztin Hatóság
iránti elkötelezettségének megújítása irányába azzal, hogy kifejezést kapott:
„az EU kész továbbfejleszteni kétoldalú kapcsolatait a Palesztin Hatósággal a
közös érdekek alapján, többek között az európai szomszédságpolitika keretében.”
Ez a fejlemény a palesztin részről megmutatkozó, a reformterv európai
szomszédságpolitika keretében történő végrehajtására fordított megnövekedett
kapacitás eredménye. A jelenlegi cselekvési terv érvényessége 2012.
június 30-án lejárt, ezért indokolt a Palesztin Hatóság államépítési
erőfeszítéseinek régóta fennálló uniós támogatására épülő új
cselekvési terv kidolgozása. A szóban forgó új cselekvési terv
előkészítése érdekében az európai szomszédságpolitikai albizottságok száma
négyről hatra emelkedett, hogy hatékonyabban nyomon lehessen követni a
cselekvési tervet. Az új albizottságok teljes mértékben összhangban vannak az
új cselekvési tervvel. Az EU−palesztin kapcsolatok a régió
politikai helyzetének mélyreható változása közepette, valamint az EU helyi kormányzásban
betöltött meghatározó szerepének és hozzáadott értékének paradigmája mellett
alakulnak. Az Európai Bizottság a Parlamentnek és a
Tanácsnak címzett közös közleménye, amely „Az átalakuló szomszédság új
megközelítése – Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” címet
viseli, olyan új megközelítést vázolt fel, amelynek célja magasabb szintű
differenciálás a partnerek között, hogy mindegyikük saját törekvései,
szükségletei és kapacitása, ugyanakkor a kölcsönös elszámoltathatóság, az
emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság univerzális értéke melletti
elkötelezettsége, valamint a közösen megállapított prioritásokra vonatkozó
végrehajtási kapacitása alapján is fejlessze kapcsolatait az EU-val. A fent
említett közleményben felvázoltak szerint az EU egyszerűbb és koherensebb
politikára és programhálózatra törekszik majd oly módon, hogy az ENP cselekvési
terv és az EU támogatása kevesebb prioritásra összpontosul, pontosabb
referenciaértékekkel alátámasztva. Ez az új cselekvési terv egyértelműen
meghatározza az EU–Palesztin Hatóság közötti kiemelt partnerség
célkitűzéseit, a Palesztin Hatóság különleges körülményeinek és
működési korlátainak teljes tudatában. Az Európai Külügyi Szolgálat a bizottsági
szolgálatokkal és az uniós tagállamokkal szoros együttműködésben
tájékozódó megbeszéléseket folytatott a Palesztin Hatósággal, ami a cselekvési
terv tervezetéről szóló megállapodást eredményezte. A megállapodás háromtól öt évig tartó
időszakra szól. Az EU–PFSZ vegyes bizottság 2012. február 13-i ülésén a
felek tudomásul vették az EU–Palesztin Hatóság új ENP cselekvési tervre
vonatkozóan jelenleg folyó technikai tárgyalásokat. A szakmai
konzultációk befejezéséről szóló értesítés levélváltás útján megtörtént. Az EU−Palesztin Hatóság közötti ENP
cselekvési terv olyan alapvető referenciaeszköz lesz, amely irányt mutat a
következő években a Palesztin Hatósághoz fűződő kétoldalú
kapcsolatainkban. A többek között partnerségen, közös tulajdonon, valamint
teljesítményalapú differenciáláson és egyedi igényekhez szabott
segítségnyújtáson alapuló, egységes szakpolitikai hátteret nyújtó ENP továbbra
is a kapcsolatok mozgatórugója lesz. A Bizottság mellékletként csatolja az EU–PFSZ
vegyes bizottságon belül a cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás
elfogadására vonatkozóan az Európai Unió által képviselendő álláspontról
szóló tanácsi határozatjavaslat szövegét. A Bizottság ezért felkéri a Tanácsot a csatolt
tanácsi határozatjavaslat elfogadására. 2012/0346 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösség,
másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Hatósága
képviseletében eljáró Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti
kereskedelemről és együttműködésről szóló euro-mediterrán
ideiglenes társulási megállapodás által létrehozott vegyes bizottságon belüli,
az EU-Palesztin Hatóság ENP cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás
elfogadására vonatkozó uniós álláspontról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az egyrészről az Európai
Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti
Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti
kereskedelemről és együttműködésről szóló euro-mediterrán
ideiglenes társulási megállapodás megkötéséről szóló, 1997. június 2-i 97/430/EK
tanácsi határozatra és különösen annak 3. cikke második albekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára, mivel: (1) Az egyrészről az Európai
Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti
Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti
kereskedelemről és együttműködésről szóló euro-mediterrán ideiglenes
társulási megállapodást 1997. február 24-én írták alá, és 1997. július 1-jén
lépett hatályba. (2) A felek szándékában áll
megállapodni az EU–Palesztin Hatóság közötti európai szomszédságpolitikai
cselekvési tervről (ENP cselekvési terv), amely tükrözi az EU–PA partnerség
kiemelt státuszát és amely elősegíti az euro-mediterrán ideiglenes
társulási megállapodás végrehajtását a megállapodás célkitűzéseinek
megvalósítása érdekében tett konkrét lépések kidolgozása és egyeztetése révén, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az egyrészről az Európai Közösség,
másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Hatósága
képviseletében eljáró Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti
kereskedelemről és együttműködésről szóló euro-mediterrán ideiglenes
társulási megállapodás által létrehozott vegyes bizottságon belüli uniós
álláspont az EU–Palesztin Hatóság közötti ENP cselekvési terv végrehajtására
vonatkozóan a vegyes bizottságnak az e határozathoz csatolt ajánlástervezetén
alapul. 2. cikk Ez a határozat az elfogadásának napján lép
hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a
Tanács részéről az
elnök Tervezet AJÁNLÁS az
EU–Palesztin Hatóság ENP cselekvési terv végrehajtásáról A vegyes bizottság, tekintettel az egyrészről az Európai
Közösség, másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti
Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti
kereskedelemről és együttműködésről szóló euro-mediterrán
ideiglenes társulási megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen
annak 63. cikke (2) bekezdésére, mivel: (1)
A megállapodás 70. cikkének értelmében a felek a
megállapodásban foglalt kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges bármely
általános vagy egyedi intézkedést meghoznak és gondoskodnak arról, hogy elérjék
a megállapodásban meghatározott célkitűzéseket. (2)
A megállapodásban részes felek megállapodtak az
Európai Unió–Palesztin Hatóság európai szomszédságpolitikai cselekvési terv (a
továbbiakban: EU–Palesztin Hatóság ENP cselekvési terv) szövegében. (3)
Az EU–Palesztin Hatóság ENP cselekvési terv
elősegíti a megállapodás végrehajtását azon konkrét lépések kidolgozása és
a felek közötti egyeztetése révén, amelyek a végrehajtás tekintetében
gyakorlati útmutatóval szolgálnak. (4)
A cselekvési terv kettős célt szolgál: a felek
megállapodásban meghatározott kötelezettségeinek teljesítését, valamint az
EU–Palesztin Hatóság közötti kapcsolatok további erősítésére irányuló
szélesebb keret biztosítását, ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST: Egyetlen cikk A vegyes bizottság ajánlja, hogy a felek
hajtsák végre a mellékletben szereplő EU–Palesztin Hatóság ENP cselekvési
tervet, amennyiben ezen végrehajtás az egyrészről az Európai Közösség,
másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Hatósága
képviseletében eljáró Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti
kereskedelemről és együttműködésről szóló euro-mediterrán
ideiglenes társulási megállapodás célkitűzéseinek végrehajtására irányul. Kelt [...] a vegyes bizottság részéről az elnök MELLÉKLET EURÓPAI
UNIÓ–PALESZTIN HATÓSÁG CSELEKVÉSI TERV POLITIKAI
HÁTTÉR Új cselekvési terv A Palesztin Hatóság
és az Európai Közösségek 1997-ben hoztak létre először szerződéses
kapcsolatokat, amikor az Európai Bizottság és a Palesztin Felszabadítási
Szervezet a Palesztin Hatóság javára kereskedelemről és
együttműködésről szóló ideiglenes társulási megállapodást kötött. E
megállapodás alapján került sor 2005 májusában az EU–Palesztin Hatóság európai
szomszédságpolitikai cselekvési terv aláírására. Ennek keretén belül az
EU-palesztin kapcsolatok az elmúlt években jelentős fejlődésen mentek
keresztül a vegyes bizottság tevékenységének megújításával, a kezdeti négy
albizottság létrehozásával és a politikai párbeszéd beindításával. Palesztin
részről a Palesztin Hatóság bebizonyította képességét arra, hogy az
európai szomszédságpolitikán belül teljes értékű partner legyen aktív
részvétel és gyümölcsöző eszmecserék révén. Az EU részéről a Külügyek
Tanácsának 2009. december 8-i mérvadó következtetései kijelölték az utat az EU
Palesztin Hatóság iránti elkötelezettségének megújítása irányába azzal, hogy
kifejezést kapott: „az EU kész továbbfejleszteni kétoldalú kapcsolatait a
Palesztin Hatósággal a közös érdekek alapján, többek között az európai
szomszédságpolitika keretében.”[1]
Ez a fejlemény a palesztin részről megmutatkozó, a reformterv európai
szomszédságpolitika keretében történő végrehajtására fordított
megnövekedett kapacitás eredménye. Az első lépés az ENP albizottságok
számának növelése volt annak érdekében, hogy hatékonyabb és politikaorientált
párbeszéd alakuljon ki a civil társadalom teljes részvételével. A párbeszédünk és
a partneri kapcsolatunk elmélyülésével ez az új cselekvési terv, amely a
Palesztin Hatóság államépítési erőfeszítéseinek hosszú távú uniós
támogatására épül, megfelelő keret a további lépések meghatározásához. EU-Palesztin Hatóság kiemelt partnerség Az utóbbi években az
EU és Palesztin Hatóság közötti kapcsolatok elsősorban a Palesztin Hatóság
államépítési erőfeszítéseinek támogatására irányultak a 2009-től
kezdődő kétéves kormányzati terv (Palesztina – a megszállás vége,
az állam kezdete és a palesztin reform- és fejlesztési terv 2008-2010)
keretében. Az EU politikailag és pénzügyileg mindkét tervet támogatta. A
palesztin nemzeti fejlesztési terv 2011-2013 konszolidálja az
előző programok eredményeit. A palesztin oldal ambiciózus
reformterven dolgozott: stratégiai döntést hozott azzal, hogy
társadalmi-gazdasági fejlődését az Európai Unióéhoz kötötte. A palesztinok
legnagyobb és legkiszámíthatóbb donorjaként az EU hozzájárult a Palesztin
Hatóság sikeres intézményépítési erőfeszítéseihez. Ebben a vonatkozásban
az EU egyetértett a Világbank és más nemzetközi pénzügyi szervezetekkel abban,
hogy „amennyiben a Palesztin Hatóság fenntartja jelenlegi teljesítményét az
intézményépítés és a közszolgáltatások biztosítása terén, megfelelő
helyzetben van ahhoz, hogy a palesztin állam a közeljövőben bármikor
megalakulhasson”. Ezt az értékelést a donorok újólag megerősítették az
Ashton főképviselő által elnökölt ad hoc összekötő bizottság 2011.
április 13-án, majd 2011. szeptemberben Brüsszelben tartott találkozóján is. Az
Egyesült Nemzetek, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és a Világbank jelentései
alapján a résztvevők elismerték, „hogy a vizsgált legfontosabb ágazatokban
a Palesztin Hatóság átlépte a működőképes államhoz szükséges
küszöböt, valamint a palesztin intézmények a már elismert államok
intézményeivel összehasonlítva kedvező adatokat mutatnak”[2]. A donorok megerősítették,
hogy a Palesztin Hatóság készen áll arra, hogy a 2012. március 21-én
Brüsszelben tartott ad hoc összekötő bizottsági ülésen vizsgált
intézmények tekintetében államként működjön. Az EU mint globális szereplő az
átalakuló szomszédságpolitikában/világban Az EU–palesztin
kapcsolatok a régió politikai helyzetének mélyreható változása közepette,
valamint az EU globális kormányzásban betöltött meghatározó szerepének és
hozzáadott értékének paradigmája mellett alakulnak, és ez abban nyilvánul meg,
hogy az EU „aktívan támogatja a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogok
és humánbiztonság érvényesülését, a nemzetközi környezetvédelmi és szociális
egyezmények betartását, a nyitott kereskedelmet, valamint a méltányos munka
programot”[3].
Az EU az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata révén reagál a
szomszédságában történő változásokra, különösen az arab tavaszra, valamint
az EU-nak különös érdeke és felelőssége fűződik ahhoz, hogy
aktívan előmozdítsa a régió stabilitásához és jólétéhez vezető
demokratizálódást. A közelmúlt eseményei rávilágítottak arra, „hogy figyelmet
kell fordítani a régió népeinek jogos követeléseire, többek között a palesztin
nép államiságra irányuló törekvéseire”[4]
Az EU továbbra is megkülönböztetett figyelemmel kíséri a palesztin kezdeményezés
fejleményeit az ENSZ-ben[5]. A Palesztin Hatóság
az első partnerek között lesz, akik olyan új cselekvési tervvel
rendelkeznek, amely a differenciáláson, a kölcsönös elszámoltathatóságon,
valamint az univerzális értékek, a nemzetközi jog, a nemzetközi emberi jogi
normák, a demokrácia és a jogállamiság iránti elkötelezettségen alapuló új
válasz a változásban lévő szomszédos környezetre. Az új uniós megközelítés
szorosabb politikai szövetséget és az EU belső piacába való fokozatos
gazdasági integrációt foglal magába azon partnerek számára, akik hajlandóak és
képesek továbblépni a reformcélkitűzéseikben. Ezen új megközelítés célja
magasabb szintű differenciálás a partnerek között, hogy mindegyikük saját
törekvései, szükségletei és kapacitása, ugyanakkor a kölcsönös
elszámoltathatóság, az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság univerzális
értéke melletti elkötelezettsége, valamint a közösen megállapított
prioritásokra vonatkozó végrehajtási kapacitása alapján is fejlessze
kapcsolatait az EU-val.[6].
Az albizottságok ideális eszközök arra, hogy nyomon kövessék e prioritások
érvényesülését, és az általuk levont következtetések megjelennek majd a vegyes
bizottság munkájában, valamint az elért eredményekről szóló éves uniós
jelentésében. Ezzel párhuzamosan az
EU egyre inkább arra törekszik, hogy forrásait célirányosan oda csoportosítsa,
ahol a legnagyobb szükség mutatkozik rájuk, és ahol a legjelentősebb
eredményt lehet elérni általuk. Ezért az EU külső eszközei, amelynek
haszonélvezői a palesztinok lesznek, szorosabban fognak kötődni a
reformok végrehajtásában elért haladáshoz. Ebben a tekintetben a palesztinoknak
nyújtott uniós támogatást jobban hozzá kell igazítani e cselekvési terv
legfontosabb politikai célkitűzéseihez. A fejlesztési együttműködés
bevált módszereivel összhangban az EU és a tagállamok egymással konzultációkat
fognak folytatni és programjaikat össze fogják hangolni. A cselekvési tervben
felvázolt célkitűzések az alábbi nehézségek leküzdése révén valósíthatók
meg: elsősorban a megszállás, valamint a Ciszjordánia és a Gázai övezet
jelenlegi megosztottsága, a Palesztin Hatóság pénzügyi fenntarthatósága körül
fennálló bizonytalanságok, valamint az izraeli-palesztin békefolyamatban
előrelépés jelenleg tapasztalható hiánya. Ezek a tényezők komolyan
veszélyeztetik a Palesztin Hatóság által elért eredményeket. A kétállamos megoldás melletti
elkötelezettség Az EU megerősíti
elköteleződését a kétállamos megoldás mellett, amelynek értelmében
létrejön az Izrael mellett biztonságban élő, független, demokratikus,
területileg összefüggő és életképes Palesztin Állam. A palesztin állam
lehetőségének és a palesztinok legitim jogainak uniós támogatása az Unió
hosszú távú elkötelezettségének kifejeződése a kétállamos megoldás
mellett. A két oldal
megismétli azon elkötelezettségét, hogy hozzájárul a közel-keleti konfliktus
megoldásának kölcsönös céljához az alábbiakban említett feltételek alapján. Az EU közel-keleti
békefolyamattal kapcsolatos álláspontját az 1980-as Velencei Nyilatkozatban
határozta meg, amelyet a Külügyek Tanácsának 2009. decemberi, 2010. decemberi, 2011.
májusi és 2012. májusi különféle következtetéseiben, valamint az ENSZ
Biztonsági Tanácsának 2011. április 21-i ülésén az EU nevében tett
nyilatkozatban fejlesztette tovább. Az 1999-es berlini nyilatkozatra
emlékeztetve az EU megismétli, hogy adott esetben kész elismerni a palesztin
államot. A kvartett 2011. szeptember 23-i nyilatkozatával összhangban az EU
aktívan támogatja a palesztin államiság felé vezető meghatározott
kiegészítő lépéseket, valamint a meglévő eljárásokkal összhangban
támogatja a Palesztin Hatóság jelentősen nagyobb függetlenségét és saját
ügyei feletti szuverenitását, valamint olyan lépéseket is, amelyek
megkönnyítenék a C övezet társadalmi és gazdasági fejlődését. Az EU hangsúlyozza,
hogy támogatja a palesztin megbékélési folyamatot a Külügyek Tanácsának 2011.
május 23-i következtetéseiben felvázoltak szerint. Az EU úgy véli, hogy a
helyzet Gázában és környékén továbbra is törékeny és fenntarthatatlan
mindaddig, amíg a Gázai övezet és Ciszjordánia politikailag továbbra is el van
választva egymástól. A közel-keleti
békefolyamattal kapcsolatos tanácsi következtetésekre emlékeztetve az EU
megismétli az átkelőknek a Gázai övezetbe tartó és onnan érkező,
különösen a Gáza és Ciszjordánia közötti humanitárius segély, kereskedelmi
cikkek és személyek előtt történő azonnali, tartós és feltétel
nélküli megnyitására vonatkozó felhívását. Az EU emlékeztet a
nemzetközi humanitárius jognak a megszállt palesztin területeken való
alkalmazhatóságára, ideértve a polgári lakosság háború idején való
védelméről szóló, IV. genfi egyezmény alkalmazhatóságát.[7]. Az EU felszólít a nemzetközi
emberi jogokból adódó, a palesztin foglyokkal szembeni kötelezettségek
maradéktalan tiszteletben tartására[8]. Az EU hangsúlyozza,
hogy sürgősen újra kell indítani a békefolyamatot, a kétállamos megoldás
megvalósulása érdekében a béketervből eredő kötelezettségek
maradéktalan betartása mellett és az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatain, a
madridi elveken – többek között a földet a békéért elv –, a béketerven,
valamint a felek között korábban létrejött megállapodásokon és az arab
békekezdeményezésen alapulva a következők révén: –
A két állam határairól szóló, az 1967. június 4-i
határvonalakon alapuló megállapodás, ennek megfelelő földcserékkel, a
felek esetleges megállapodása szerint[9].
Az EU az 1967 előtti határok vonatkozásában semmilyen változtatást nem fog
elismerni, amely nem a felek között létrejött megállapodás eredménye, beleértve
a Jeruzsálemet érintő változtatásokat is[10].
Az EU ismételten hangsúlyozza, hogy a telepek, a megszállt területeken épült
biztonsági kerítés, a házak lerombolása és az erőszakos kilakoltatás a
nemzetközi jog értelmében jogellenes, a béke megteremtésének akadálya, és a
kétállamos megoldás lehetetlenné válásával fenyeget. Az EU továbbra is
biztosítani fogja, hogy a telepek termékei ne részesülhessenek az
EU−Izrael Társulási Megállapodás által biztosított preferenciális
bánásmódban, és hogy a telepek létrehozására irányuló tevékenység ne
részesülhessen semmilyen uniós támogatásban vagy programban. –
Emlékeztetve, hogy az EU soha nem ismerte el
Kelet-Jeruzsálem annektálását, tárgyalások révén meg kell találni a módját,
hogy Jeruzsálem státusza a két állam jövőbeli fővárosaként
megoldódjon. –
A menekültügyi kérdés igazságos, méltányos,
realisztikus és közös megállapodás eredményeként létrejött megoldása. –
Biztonsági intézkedések, amelyek a palesztinok
számára biztosítják önrendelkezésük tiszteletben tartását, és bizonyítják, hogy
a megszállásnak vége, az izraeliek számára pedig azt, hogy a biztonságukat
megvédik, a terrorizmus újjáéledését megelőzik és hatékonyan kezelik az
újonnan jelentkező veszélyeket. –
A palesztinok rendelkezhetnek saját természeti
forrásaik felett, ideértve a határokon átnyúló vízkészlet méltányos és
ésszerű elosztását vonatkozó nemzetközi jogi normákkal összhangban más,
végleges jogállásra vonatkozó kérdésekkel együtt. –
A regionálisan javasolt megoldások alkalmazása az
átfogó, közel-keleti béke biztosítása érdekében. Az EU továbbra is
elkötelezett amellett, hogy lényegesen hozzájáruljon a konfliktus utáni rendezéshez. Ez a cselekvési terv
háromtól öt éves időtartamra szól. KIEMELT
CÉLKITŰZÉSEK[11] 1) Fokozni kell a
közel-keleti konfliktus megoldására tett erőfeszítéseket, ideértve a
szuverén palesztin állam létrehozásának támogatását is, a fent említett
feltételek alapján 2) Elmélyíteni
a kétoldalú kapcsolatokat az EU és a jövendő palesztin állam közötti
teljes körű társulási megállapodás létrehozásának előkészítésében ·
Politikai párbeszéd létrehozása és folytatása
valamennyi szinten. ·
Az EU és a palesztin oldal közötti éves találkozó
megtartása a többi ENP partnerrel fenntartott Társulási Tanáccsal összhangban. ·
A teljes körű társulási megállapodásról
folytatott tárgyalások lehető leghamarabb történő megkezdése, a
megállapodás hivatalos megkötésére a palesztin államisággal egyidejűleg
kerülne sor. ·
A multilaterális keretmegállapodásról folytatott
együttműködés fokozása az ENSZ regionális konfliktusainak megoldására
irányuló erőfeszítésekhez való hozzájárulás és a hatékony
multilateralizmus révén is. 3) Elszámoltatható
intézményekkel rendelkező és a jogállamiságon, az emberi jogok tiszteletén
alapuló, működő, szilárd demokráciába ágyazott palesztin állam ·
Az állampolgárok jogainak védelme alapvető
szabadságjogaik és emberi jogaik gyakorolására, ideértve a gyülekezési
szabadságot, a szólásszabadságot, az egyesülési szabadságot, a
mozgásszabadságot, a vallás- és lelkiismereti szabadságot és a
tömegtájékoztatás szabadságát, valamint fenntartva a gyűlöletkeltés elleni
küzdelem szükségességét megfelelő és kellően végrehajtott nemzeti jogi
keret létrehozásával a nemzetközi normákkal összhangban; a nők és lányok
jogainak védelme a nemzeti jogszabályban lévő összes diszkriminatív
rendelkezés eltörlése révén is. Ütemezés folyamatos Referenciaértékek:
jogszabályok elfogadása a nemzetközi emberi jogi egyezményekben meghatározott
kötelezettségekkel összhangban, a nem kormányzati szervezetekről szóló 2000.
évi jogszabály maradéktalan végrehajtása a megszállt palesztin területeken,
jogszabályok elfogadása különös tekintettel a tömegtájékoztatásra, a
palesztinai Független Emberi Jogi Bizottság létrehozása a párizsi elvekkel
összhangban (az ENSZ Közgyűlés 48/134. sz. határozata), a nőkkel
szembeni erőszak elleni fellépésről szóló nemzeti stratégiai terv
maradéktalan végrehajtása, a nők gazdasági életben való részvételének
aránya, átfogó palesztin emberi jogi stratégia elfogadása Mutatók: a palesztinai
Független Emberi Jogi Bizottság jelentései, a nőkkel szemben alkalmazott
hátrányos megkülönböztetések kiküszöbölésével foglalkozó bizottság (CEDAW)
működéséről szóló jelentések és az isztambuli cselekvési terv
végrehajtásáról szóló jelentések, az ENP keretében elért eredményekről
szóló jelentések Az EU feladatai:
a civil társadalom és a nem állami szereplők részére nyújtott folyamatos
támogatás, pártoló és támogató tevékenység a megfelelő jogszabályi
reformok és végrehajtásuk érdekében, támogatás az emberi jogok
védelmezőinek ·
Valódi, minden szinten demokratikus választások
megtartása a nemzetközi normákkal összhangban. Ütemezés: rövid táv,
azt követően a választási törvénynek megfelelően Referenciaértékek:
aktualizált szavazói jegyzék Gázában és az aktualizálások folytatása
Ciszjordániában, a felülvizsgált választási törvény kihirdetése, elnöki
rendelet a választási menetrend beindításáról, helyi, elnöki és törvényhozói
választások, a demokratikus kormány felett felügyeletet gyakorló,
demokratikusan megválasztott Palesztin Törvényhozó Tanács (PLC) összehívása Mutatók: nemzetközi és
hazai pártatlan választási megfigyelő missziók létrejötte Az EU feladatai:
a választások megrendezésének politikai támogatása, Kelet-Jeruzsálemben is,
folyamatos segítségnyújtás a Központi Választási Bizottságnak és a PLC
titkárságának; az uniós választási megfigyelő missziók esetleges
felállítása, a letartóztatott palesztin jogalkotók szabadon engedésének
támogatása[12] ·
Szabályszerű eljárást, tisztességes
tárgyalást, valamint a bírósági határozatok és döntések végrehajtását biztosító
független, pártatlan és teljes mértékben működő bírói kar felállítása
a nemzetközi normákkal összhangban. Ütemezés: Közép- és
hosszútáv Referenciaértékek: a
lezárandó ügyek időtartama, az előzetes letartóztatásban lévő
személyek száma, a jogsegélyalap létrehozása, jogszabályok elfogadása
(büntető törvénykönyv, a közvetítésre és a választottbíráskodásra vonatkozó
jogszabály, fiatalkorúakkal foglalkozó igazságszolgáltatás, közigazgatási
bíróságok), a szakbíróságok joghatóságának szabályozása a polgári és
állambiztonsági bíróságok szétválasztása révén is, valamint a katonai bíróságok
hatáskörének korlátozása a katonai szolgálatot teljesítő személyzetre Mutatók: A palesztinai
Független Emberi Jogi Bizottság által készített jelentések, a Seyada II program
vagy utódai vonatkozásában elért eredményekről szóló jelentések, az
Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójának
értékelései, az ENP keretében elért eredményekről szóló jelentések Az EU feladatai:
a bírói karnak nyújtott folyamatos segítség ·
A palesztin biztonsági ágazat reformja és
fejlesztése, a biztonsági szolgálatok polgári demokratikus kontrolljának
intézményesítése, és annak biztosítása, hogy ezek a szolgálatok az emberi jogok
maradéktalan tiszteletben tartásával működnek kielégítő szabályozás,
megfelelő képzés és elszámoltathatósági mechanizmusok révén. Ütemezés: középtáv Referenciaértékek: a 2011–2013
közötti nemzeti fejlesztési terv biztonsági ágazatra vonatkozó politikai
prioritásainak végrehajtása, a megszállt palesztin területek valamennyi
nemzetbiztonsági szolgálatára kiterjedő egységes parancsnoklási rendek és
költségvetés-tervezési rendszerek a belügyminiszter felé történő
jelentéstétellel, a biztonsági erők egészét felügyelő szerv
létrehozása és a Belügyminisztérium felé történő nyilvános
elszámoltathatóság megerősítése, a palesztinai Független Emberi Jogi
Bizottság szabad bejárása valamennyi büntetés-végrehajtási intézetbe (a
Belső Biztonsági Osztályhoz tartozókat is ideértve) előzetes engedély
nélkül is Mutatók: A palesztinai
Független Emberi Jogi Bizottság által készített jelentések, az Európai Unió
palesztin területeken folytatott rendőri missziójának értékelései, az ENP
keretében elért eredményekről szóló jelentések Az EU feladatai:
folyamatos uniós segítségnyújtás a biztonsági és büntetés-végrehajtási
rendszernek, adott esetben a közös biztonság- és védelempolitikán (KBVP) keresztül
is, az emberi jogokkal kapcsolatos képzés, a Palesztin Hatóság védelmi hatósági
és működési területének Ciszjordániában (a jelenlegi B és C övezet)
történő kiterjesztését célzó, közösen megállapított intézkedések
támogatása ·
A 2011–2013. évi nemzeti fejlesztési terv és az azt
követő tervek maradéktalan végrehajtására irányuló nemzeti
erőfeszítésekmegerősítése a nemzetközi donor közösséggel
együttműködésben. Ütemezés: rövid- és
hosszú táv. Referenciaértékek: a
nemzeti fejlesztési terv prioritásainak végrehajtása Mutatók: a
Pénzügyminisztérium negyedéves jelentései, a Tervezési és
Közigazgatás-fejlesztési Minisztérium jelentései, a nemzeti fejlesztési terv
éves ellenőrző jelentései, a Világbank és az IMF az ad hoc
összekötő bizottság részére készülő jelentései Az EU feladatai:
folyamatos pénzügyi támogatás nyújtása a palesztinoknak, ezen belül a Palesztin
Hatóság pénzügyi fenntarthatóságához való hozzájárulás és a palesztin
menekültek támogatása az ENSZ Segélyező és Munkaközvetítő Hivatalán
(UNRWA) keresztül, a rendelkezésre álló források függvényében, technikai
támogatás nyújtása a palesztin intézmények adminisztratív kapacitásának
bővítésére a multilaterális rendszerbe történő belépés
előkészítéseként 4) A
költségvetési konszolidáció és a fenntartható gazdasági fejlődés elérése a
megszállt palesztin területeken ·
Az erős államháztartási igazgatási rendszer
létrejöttével bekövetkezett haladás alapul vétele további javítások melletti
elköteleződés révén, különös tekintettel a külső és belső
ellenőrzésre és kontrollra. Ütemezés: folyamatos Referenciaértékek:
általános költségvetési fegyelem, a források stratégiai felosztása és hatékony
szolgáltatásnyújtás, a Palesztin Hatóság költségvetési hiánya és
támogatásfüggősége, a Palesztin Hatóság bevételeinek hathatósabb
beszedése, az energiatámogatások (nettó hitelnyújtás) megszüntetése, a
közszolgáltatási és nyugdíjreform végrehajtása, a közkiadásokra és a pénzügyi
elszámoltathatóságra vonatkozó értékelés és az azt követő cselekvési terv
végrehajtása, a közbeszerzés szabályozási keretének elfogadása. Mutatók: A
Pénzügyminisztérium negyedéves jelentései, a nemzeti fejlesztési terv éves
ellenőrző jelentései, a Világbank és az IMF az ad hoc összekötő
bizottság részére készülő jelentései Az EU feladatai:
a Palesztin Hatóság hosszú távú pénzügyi fenntarthatóságát elősegítő
intézkedések mellett folyamatos pénzügyi támogatás a palesztinoknak és a
palesztin menekülteknek az ENSZ Segélyező és Munkaközvetítő Hivatalán
(UNRWA) keresztül, a rendelkezésre álló források függvényében, technikai
támogatás a palesztin intézmények adminisztratív kapacitásának
megerősítésére a multilaterális rendszerbe történő integráció
előkészítéseként, a Palesztin Hatóságot illető bevételek hathatósabb
beszedésének támogatása, egyebek mellett egy jobb mechanizmus elfogadása, amely
biztosítja, hogy a vámbevételek Izrael által a Palesztin Hatóság javára
történő beszedése a Párizsi Jegyzőkönyvvel összhangban hatékony,
átlátható és kiszámítható módon történjen ·
A szervezetpolitika, a közszolgálat igazgatásának
és a nyilvános elszámoltathatósági mechanizmusok javítása, ezen belül az
ellenőrzési és felügyeleti kapacitás, valamint a csalás és korrupció
megelőzését szolgáló képességek megerősítése. Ütemezés: hosszú táv Referenciaértékek:
decentralizált, alapszintű személyzeti adminisztrációs rendszer
megvalósítása, a kormány belső ellenőrzésének decentralizálása, a
Pénzügyi és Igazgatási Ellenőrzési Iroda (FACB) betölti szerepét független
külső ellenőrző szervként a Legfőbb Ellenőrzési
Intézmények Nemzetközi Szervezete által meghatározott szabványokkal
összhangban. Mutatók: a Palesztin
Tervezési és Közigazgatás-fejlesztési Minisztérium jelentései, a Világbank és
az IMF az ad hoc összekötő bizottság részére készülő jelentései. A
Pénzügyi és Igazgatási Ellenőrzési Iroda (FACB) éves jelentései, a
közkiadásokra és pénzügyi elszámoltathatóságra vonatkozó értékelés Az EU feladatai: a
kormányzati stratégiai csoport társelnöklése, a pénzügyi támogatás folytatása,
különösen az államháztartás igazgatási rendszere részére, a technikai
segítségnyújtás és információcsere (TAIEX) maradéktalan kihasználása ·
A versenyképes palesztin magánszektor
kialakulásának támogatása, ideértve a magánszektor fejlődését akadályozó
tényezők minimalizálását a palesztin gazdaság önállóságának
elősegítése céljából. Ütemezés: középtáv Referenciaértékek: új
kereskedelmi jogszabályok elfogadása a gazdasági tevékenység és a befektetések
megkönnyítésére, szabályozással és műszaki szabványokkal foglalkozó
intézmények létrehozása valamennyi nagyobb gazdasági ágazatban Mutatók: nemzetközileg
elismert szemlék, mint például a Világbank „Ease of Doing Business” (az üzleti
környezet minőségéről szóló) jelentései, az euromediterrán
vállalkozási charta szemléi Az EU feladatai:
folyamatos pénzügyi támogatás a rendelkezésre álló források függvényében, a
technikai segítségnyújtás és információcsere (TAIEX) maradéktalan kihasználása,
a palesztin megfigyelői státusz fokozott támogatása a Világkereskedelmi
Szervezethez való csatlakozásról folytatandó tárgyalásokhoz vezető
első lépésként. ·
E globális erőfeszítések keretén belül a Gázai
övezet fejlesztésének célirányos támogatása. Ütemezés: középtáv Referenciaértékek: a
nemzeti fejlesztési terv ágazati mutatóinak végrehajtása a Gázai övezetben Mutatók: A Palesztin
Tervezési és Közigazgatás-fejlesztési Minisztériumnak az ad hoc összekötő
bizottság részére készülő jelentései. Az EU feladatai:
felszólítani a 2005. évi határforgalmi és határátlépési megállapodás (AMA)
maradéktalan végrehajtása érdekében, kiállni a Gázai övezet blokádjának[13] feloldása érdekében, valamint
a határforgalomra és a határátlépésre vonatkozó korlátozások teljes és végleges
feloldása érdekében, ami a palesztin gazdaság újjáélesztésének
előfeltétele, továbbá törekedni annak biztosítására, hogy a Palesztin
Hatóság maradéktalanul kihasználhassa azokat a meglévő megállapodásokat és
eszközöket, amelyekre jogosult ·
Továbbfejleszteni a kereskedelmi kapcsolatokat és
konkrét intézkedéseket hozni a kereskedelemről és
együttműködésről szóló ideiglenes társulási megállapodás maradéktalan
végrehajtásának elősegítése érdekében. Ütemezés: középtáv Referenciaértékek: a
határforgalmi és határátlépési megállapodás végrehajtása, a palesztin
magánszektor versenyképessége Mutatók: A Világbank
és az IMF az ad hoc összekötő bizottság részére készülő jelentései,
kereskedelmi adatok, ideértve a mezőgazdasági kvóták teljesülését Az EU feladatai:
a palesztin magánszektor folyamatos támogatása; az EUROMED-miniszterek által
elfogadott gazdasági csomag végrehajtása, az ideiglenes társulási megállapodás
és a mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek,
hal- és haltermékek további liberalizációját biztosító megállapodás
maradéktalan végrehajtása, megerősített kötelezettségvállalás a Gázai
övezet halászati övezetének kérdésében. ·
Hatékony integrált határigazgatási stratégián (IBM)
alapuló modern határellenőrzési rendszer kifejlesztése és a nemzetközi
kikötők vámügyi szerveinek működtetésére képzett személyzet
kialakításának további támogatása. Ütemezés: hosszú táv Referenciaértékek:
fejlesztési kiadások elosztása a határátkelések igazgatására és az integrált
határigazgatási stratégiára, források elosztása a kapcsolódó alapvető
infrastruktúra létrehozására (területi kapcsolatok, kikötők, közlekedési
hálózat) a határforgalmi és határátlépési megállapodás végrehajtása Mutatók: a palesztin
vámkezelés értékelése, amikor a rendszer működni kezd; az integrált
határigazgatási stratégia előmozdítása/értékelése a személyek és áruk
mozgásának megkönnyítése érdekében, a biztonságos határok egyidejű
fenntartásával Az EU feladatai: folyamatos
uniós segítségnyújtás, adott esetben a KBVP-n keresztül is, a Palesztin Hatóság
tisztviselőinek képzése a határokon történő jövőbeli
alkalmazásuk céljából, a palesztin megfigyelői státusz fokozott támogatása
a Világkereskedelmi Szervezethez való csatlakozásról folytatandó tárgyalásokhoz
vezető első lépésként 5) Növelni kell a szegénység
és a társadalmi kirekesztés jelentős csökkentésére irányuló
erőfeszítéseket, különösen a legkiszolgáltatottabbak között, valamint a
társadalmi kohézió javítására a megszállt palesztin területeken. ·
Felépíteni egy fenntartható, méltányos és
költséghatékony szociális biztonsági rendszert. Ütemezés: hosszú táv Referenciaértékek:
megfelelő szociális védelmet biztosító jogszabályok elfogadása, egyebek
mellett a nyugdíjakra, a szegénységről és kiszolgáltatottságról vezetett
nemzeti adatbázis létrehozására, a készpénztranszfer-program maradéktalan
végrehajtása Ciszjordániában és a Gázai övezetben a teljes mértékben
finanszírozott nemzeti rendszerbe történő olvasztása előtt Mutatók: A Palesztin
Tervezési és Közigazgatás-fejlesztési Minisztérium és a Világbank az ad hoc
összekötő bizottság részére készülő jelentései, az ágazatban nyújtott
uniós segítségnyújtás révén elért eredményekről szóló jelentések és
értékelések Az EU feladatai:
folyamatos pénzügyi támogatás, különösen a kiszolgáltatott palesztinoknak
nyújtott készpénz-támogatási programok reformjára, azok fenntartható alapokra
történő helyezése érdekében, a Palesztin Központi Statisztikai Hivatal
bevonása regionális segítségnyújtási programokba (MEDSTAT III) ·
A Palesztin Hatóság átfogó nemzeti egészségügyi
stratégiájának végrehajtásával összhangban a közegészségügy és irányítása
színvonalának javítása a megszállt palesztin területeken, az infrastruktúrára
és logisztikára, az egészségügyi ágazat finanszírozására, az egészségügy humán
erőforrásaira és a gyógyszerekhez való hozzájutásra vonatkozó ügyek
megoldása Gáza területét is figyelembe véve. Ütemezés: hosszú táv Referenciaértékek:
források elosztása a másodlagos és harmadlagos egészségügyi ellátás
kialakítására, az Al Najah Egyetemi Oktató Kórház létrehozása Mutatók: Az
Egészségügyi Világszervezet (WHO) jelentései és az Egyesült Nemzetek
Fejlesztési Programjának (UNDP) fejlettségi mutatóról szóló jelentései Az EU feladatai: az
uniós segítségnyújtás jelenlegi központi ágazatain kívül, az EU továbbra is
átfogó, közvetlen pénzügyi támogatást nyújt a Palesztin Hatóság számára, és
adott esetben támogatást nyújthat speciális, súlyos egészségügyi
szükségletekre, mint például a Gázai övezetben vagy a Kelet-Jeruzsálemben található
kórházaknak. 6) A
területi gazdálkodás, valamint a természeti erőforrásokhoz való hozzáférés
elősegítése ·
Az integrált vízgazdálkodási és szennyvízkezelési
rendszerhez szükséges jogi és intézményi keret kialakítása a méltányos
szolgáltatásnyújtás és a források fenntarthatóságának biztosítására a megszállt
palesztin területek teljes egészén, valamint támogatás nyújtása a
megvalósításhoz. Ütemezés: hosszú táv Referenciaértékek: a
vízgazdálkodás szabályozásával foglalkozó szabályozó testület létrehozása,
források felosztása a nemzeti, regionálisan kapcsolódó vízelosztó hálózatra és
a sótalanításra Mutatók: a nemzeti
fejlesztési terv vízinfrastruktúrával kapcsolatos célkitűzései
megvalósításának értékelése (2013-ra a háztartások 95 %-a kapcsolódik az
ivóvíz hálózathoz, a háztartások 65 %-a (Ciszjordánia) és 92 %-a
(Gáza) a szennyvízhálózathoz, valamint a hálózati veszteségek csökkenése. 2013
után felül kell vizsgálni Az EU feladatai:
folyamatos uniós segítségnyújtás, a Szomszédsági Beruházási Keretből (NIF)
nyújtható támogatás lehetősége ·
Az erőfeszítések fokozása a regionális és
nemzetközi infrastruktúra hálózatokhoz (pl. közlekedési, energia, víz,
távközlés, stb) való kapcsolódás megkönnyítése érdekében, különösen az
EuroMed-térségben. Ütemezés: hosszú táv Referenciaértékek:
távközlési szabályozási szerv létrehozása, amely előmozdítja a versenyt és
a szolgáltatásminőségi szabványokat, az Egyiptommal/Jordániával megvalósuló,
regionális összeköttetésekbe történő beruházás, az energiabiztonság
javítása egyebek mellett a helyi megújuló energiaforrások használatának
előmozdításával, a források felosztása a Ciszjordánia–Gáza közötti terület
összekapcsolására és a regionális úthálózatra Mutatók: a nemzeti
fejlesztési terv éves ellenőrző jelentései, a Világbanknak az ad hoc
összekötő bizottság részére készülő jelentései Az EU feladatai:
folyamatos uniós segítségnyújtás, a technikai segítségnyújtás és
információcsere (TAIEX) és az EuroMed kezdeményezés révén is, a Szomszédsági
Beruházási Keretből történő támogatás lehetősége ·
Olyan, a fenntartható fejlődésre vonatkozó
szakpolitikák megvalósítása, amelyek a többek között a környezeti szempontból
fenntartható gazdasági fejlődés és a nagyobb mértékű társadalmi
befogadás elérését szolgáló stratégiákat és kezdeményezéseket eredményeznek. Ütemezés: középtáv Referenciaértékek: a
nemzeti környezetvédelmi stratégia maradéktalan végrehajtása, a releváns
jogszabályi és intézményi keret kialakítása és felügyelete Mutatók: a nemzeti
fejlesztési terv éves ellenőrző jelentése Az EU feladatai: uniós
segítségnyújtás elsősorban kapacitásépítéssel, a projektek, valamint a
TAIEX és az EuroMed kezdeményezések támogatása 7) Az
oktatás, kutatás és innováció, valamint az információs társadalom színvonalának
javítása a megszállt palesztin területeken ·
Az oktatás, kutatás és innováció, valamint az
információs társadalom színvonalának javítása a megszállt palesztin területeken Ütemezés: hosszú táv Referenciaértékek: a
Palesztin Hatóság forrásainak felosztása alap-, közép- és felsőfokú
oktatásra, kutatásra, tudományra és technológiára, nemzeti alap létrehozása
tudományos kutatás céljára; oktatási, kulturális, ifjúsági és sporttal
kapcsolatos infrastruktúra kialakítása, e-kormányzati program létrehozása,
távközlési szabályozó testület létrehozása, valamint a Palesztin Hatóság
kutatási és oktatási hálózata és a GEANT (gigabites kapacitású európai kutatói
gerinchálózat) közötti jobb összeköttetés megvalósítása Mutatók: oktatásra
vonatkozó UNDP (Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja) mutatók, a nemzeti
fejlesztési terv fontosabb mutatói az alapfokú- és felsőfokú oktatási
intézményekbe való beiratkozás arányáról, a megfelelő uniós programokra
benyújtott sikeres palesztin pályázatok száma Az EU feladatai: a
megfelelő uniós programokon történő palesztin részvétel
elősegítése; jóllehet az uniós segítségnyújtás jelenlegi központi
ágazatain kívül található, az EU továbbra is segítséget nyújt a műszaki és
szakoktatási és -képzési (TVET) programra (ez utóbbit 2013-ban felül kell
vizsgálni) 8) A
Kelet-Jeruzsálemben élő palesztinok jogainak támogatása ·
A Kelet-Jeruzsálemben élő palesztinok
politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális jogainak támogatása a Külügyek
Tanácsának 2009. decemberi következtetéseivel összhangban és a Jeruzsálemre
vonatkozó, több szektort átfogó palesztin stratégiai fejlesztési tervvel (SMDP)
teljes összhangban. Ütemezés: folyamatos Referenciaértékek: az
SMDP végrehajtása Kelet-Jeruzsálemre vonatkozóan, PFSZ kapcsolattartói pont
létrehozása Kelet-Jeruzsálemben, a palesztin intézmények újbóli megnyitása
Kelet-Jeruzsálemben a béketervvel összhangban. Mutatók: az
Egészségügyi Világszervezet mutatói/demográfiai mutatói a Kelet-Jeruzsálemben
élő palesztinokra vonatkozóan, más humán fejlesztési mutatók (ha vannak) Az EU feladatai:
folyamatos uniós támogatás a Kelet-Jeruzsálem programnak (ebbe az alábbiak
tartoznak bele: lakáshoz jutás, gazdasági fejlődés, alapvető
szociális szolgáltatások, emberi jogok, a kulturális örökség megőrzése és
ápolása) 9) A
fejlesztésre irányuló erőfeszítések növelése a C övezetben ·
A fejlesztésre irányuló erőfeszítések növelése
a C övezetben Ütemezés: folyamatos Referenciaértékek:
közmunkákba vagy intézményekbe való beruházás a C övezetben, a személyek és
áruk mozgásának szabadabbá válása, fejlődés, kereskedelem és export Mutatók: a Palesztin
Tervezési és Közigazgatás-fejlesztési Minisztériumnak az ad hoc összekötő
bizottság részére készülő jelentései, palesztin településfejlesztési
tervek a C övezetre Az EU feladatai:
folyamatos pénzügyi segítségnyújtás a palesztin fejlesztések részére a C
övezetben[14]
a palesztin jelenlét ottani fenntartására, palesztin településfejlesztési
tervek kidolgozására nyújtott támogatás egész Ciszjordánia fejlődésének
javítása és a leendő palesztin állam életképességének megőrzése
érdekében, a palesztin gazdaság újjáélesztésének előfeltételeként kiállni
a határforgalomra és a határátlépésre vonatkozó korlátozások teljes és végleges
feloldása érdekében, és törekedni annak biztosítására, hogy a Palesztin Hatóság
maradéktalanul kihasználhassa a meglévő megállapodásokat és eszközöket,
amelyekre jogosult. A humanitárius segítségnyújtásra továbbra is időben és
hatékony módon, a szükségletek felmerülésének helyén és idején, a humanitárius elvekkel
összhangban kerül sor. MELLÉKLET:
KIEGÉSZÍTŐ CÉLKITŰZÉSEK A. POLITIKAI
DIMENZIÓ I. Politikai párbeszéd és
együttműködés [EU-PFSZ politikai párbeszéd] A kétoldalú kapcsolatok bővítése a
teljesen egységes és szuverén palesztin államhoz vezető stratégiai
elképzelés részeként, valamint szorosabb politikai együttműködés és
párbeszéd megvalósítása a közös értékek alapján. (1)
A kül- és biztonságpolitikáról folytatott politikai
és stratégiai párbeszéd és együttműködés fokozása, valamint találkozók
rendezése különböző szinteken és valamennyi fórumon[15]. (2)
Az EU és a palesztin oldal közötti éves találkozó
megtartása a többi ENP partnerrel megtartott Társulási Tanáccsal összhangban. (3)
A teljes körű társulási megállapodásról
folytatott tárgyalások lehető leghamarabb történő megkezdése, a
megállapodás hivatalos megkötésére a palesztin államisággal egyidejűleg
kerülne sor. (4)
A palesztin miniszterek és európai partnereik
közötti kapcsolatok intenzívebbé tétele. (5)
Éves értekezletek megtartása a palesztin
vezető tisztviselővel a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB)
keretében és további találkozók szervezése ad hoc alapon. (6)
A konfliktusmegelőzésről, a békéről
és válságmenedzselésről, valamint a polgári védelemről folytatott
párbeszéd és együttműködés fokozása. (7)
A multilaterális keretmegállapodásban folytatott
együttműködés fokozása az ENSZ regionális konfliktusainak megoldására
irányuló erőfeszítésekhez való hozzájárulás és a hatékony
multilateralizmus előmozdítása révén. (8)
Az együttműködés elmélyítése a közös
biztonsági fenyegetések kezelésében, ideértve a tömegpusztító fegyverek
elterjedésének és a fegyverek illegális exportjának megakadályozását II. Demokrácia, jogállamiság
és felelősségteljes kormányzás [Az emberi jogokkal, a felelősségteljes
kormányzással és a jogállamisággal foglalkozó albizottság] Az emberi jogok tiszteletén és a jogállamiságon
alapuló, szilárd és fenntartható demokrácia kiépítése Választások (9)
Valódi, minden szinten demokratikus választások
megtartása a nemzetközi normákkal összhangban. (10)
A hazai jogi keret megerősítése a választások
független nemzetközi és hazai, egyebek mellett a civil társadalom által
lefolytatandó ellenőrzésének és megfigyelésének biztosítására. (11)
A Központi Választási Bizottság szerepének,
függetlenségének és kapacitásának megerősítése és annak biztosítása, hogy
az intézmény elegendő pénzügyi forrásban részesül. (12)
Intézkedések hozatala a nők politikai és
demokratikus életben történő részvételének növelésére. Igazságügy (13)
Szabályszerű eljárást, tisztességes eljárást,
valamint a bírósági határozatok és döntések végrehajtását biztosító független,
pártatlan és teljes mértékben működő bírói kar iránti törekvés a
nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban. (14)
Jogszabályok kidolgozása, a jogi információkhoz
való nyilvános hozzáférés megkönnyítése, az igazságszolgáltatáshoz való
egyenlő hozzáférés biztosítása minden személy részére, a megfelelő
ügyvitelt biztosító szerkezettel rendelkező jogsegélyalap létrehozása. (15)
A szakbíróságok hatáskörének szabályozása
jogszabályok elfogadása és végrehajtása, valamint a polgári és állambiztonsági
bíróságok szétválasztása révén is, továbbá a katonai bíróságok hatáskörének
korlátozása a katonai szolgálatot teljesítő személyzetre, ezzel
párhuzamosan a polgári bíróságok hatáskörének megtartása valamennyi emberi jogi
és nemzetközi humanitárius jogsértésre. A jogorvoslati lehetőségek
javítása az emberi jogi és nemzetközi humanitárius jog megsértése esetén, valamint
a polgárok jogairól szóló információhoz való hozzáférés. (16)
Az igazságszolgáltatási rendszerben
működő különböző intézmények feladatainak egyértelművé
tétele. Biztonság (17)
A palesztin biztonsági ágazat reformjának és
fejlesztésének beindítása, a biztonsági szolgálatok polgári demokratikus
felügyeletének intézményesítése, és annak biztosítása, hogy ezek a szolgálatok
az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartásával működnek
kielégítő szabályozás és megfelelő képzés révén. Felelősségteljes kormányzás (18)
A kormányzat különböző ágai közötti pontos
hatáskörmegosztás létrejöttéhez és megvalósulásához szükséges valamennyi jogi
és közigazgatási intézkedés meghozatala. (19)
A 2011–2013. évi nemzeti fejlesztési terv és az azt
követő tervek maradéktalan végrehajtására irányuló nemzeti
erőfeszítések megerősítése a nemzetközi donorközösséggel
együttműködésben. (20)
A Palesztin Hatóság erőfeszítéseinek
támogatása a közigazgatás megreformálására irányuló nemzeti stratégiai
célkitűzések megvalósítására azzal a céllal, hogy magas színvonalú és
hatékony közszolgáltatások jöjjenek létre a megszállt palesztin területek
egészén. (21)
Működő jogi keret kialakítása jogalkotási
tervezet kidolgozása, a szükségállapot idején fogant jogalkotási
kezdeményezések minősítésének felülvizsgálatára vonatkozó szabályok
megállapítása, és a TAIEX eszköz maradéktalan kihasználása révén a leendő
jogszabályok jövőbeli kidolgozásához. III. Emberi jogok és
alapvető szabadságok Az emberi jogok és alapvető szabadságok
tiszteletben tartásának biztosítása a nemzetközi normákkal összhangban,
valamint a nemzetközi emberi jogi normák érvényesülésének előmozdítása Nemzetközi humanitárius jog és nemzetközi
emberi jogi normák (22)
A nemzetközi jog, mindenekelőtt a nemzetközi
humanitárius jog és a nemzetközi emberi jogi normák palesztin foglyok és
közigazgatási fogvatartottak tekintetében történő betartásának
biztosítása. Kínzás és más kegyetlen, embertelen és
megalázó bánásmód (23)
A kínzás alkalmazására vonatkozó abszolút tilalom
fenntartására irányuló minden szükséges intézkedés meghozatala, valamint
belső és külső vizsgálati mechanizmusok bevezetése azon személyek
elszámoltathatóságának biztosítására, akik bántalmazást vagy kínzást követnek
el fogvatartás és kihallgatás közben. Megelőzésre szolgáló független
nemzeti mechanizmusok létrehozása az ENSZ kínzás elleni egyezményének
fakultatív jegyzőkönyvében rögzített elvekkel összhangban. (24)
A fogvatartási központok nemzetközi normák szerinti
rehabilitációja, az ügyvéddel, családdal és emberi jogi szervezetekkel való
kapcsolattartás biztosítása valamennyi fogvatartott számára, annak biztosítása,
hogy az illetékes minisztériumok, az államügyész és a bírói kar rendszeresen
ellenőrizhesse a fogvatartási központokat a megfelelő jogi eljárások
végrehajtásának biztosítása érdekében. (25)
Hozzáférés biztosítása a palesztinai Független
Emberi Jogi Bizottság számára a kínzás állítólagos eseteinek vizsgálatával
kapcsolatos iratokhoz. Alapvető szabadságok, (26)
Átfogó palesztinai emberi jogi stratégia
kidolgozása. (27)
A nemzetközi emberi jogi normákhoz igazodó, a
halálbüntetést mellőző és valamennyi alapvető szabadság jogi
garanciáit erősítő egységes büntető törvénykönyv elfogadása. A
halálbüntetésre vonatkozó de facto moratórium teljes mértékben történő
betartása, valamint törekvés a de jure moratóriumra. (28)
Valamennyi önkényes letartóztatás megszüntetése és
a politikai hovatartozáson alapuló biztonsági ellenőrzés követelményének
elengedése minden körülmények között (például: a társulások nyilvántartásba
vétele, a közhivatalokba történő felvétel, útlevélkiadás stb. esetén). (29)
Annak biztosítása, hogy a letartóztatások
végrehajtására csak érvényes büntetési és biztonsági okokból, valamint az
illetékes hatóságok által kibocsátott letartóztatási parancs alapján kerül sor. (30)
Az állampolgárok alapvető szabadságainak,
valamint polgári és politikai emberi jogainak gyakorlására, ideértve a
gyülekezési és egyesülési szabadságra, a szólásszabadságra, a vallás- és
lelkiismereti szabadságra, és a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó
jogainak védelmét, az emberi jogok védelmét szolgáló, a nemzetközi normákkal
összhangban lévő megfelelő nemzeti jogi keret fenntartásával. A
palesztinai Független Emberi Jogi Bizottság megszilárdítása a párizsi elvekkel
összhangban (az ENSZ Közgyűlés 48/134. sz. határozata). (31)
A nők és lányok jogainak védelme, a nemzeti
jogszabályban meglévő, valamennyi diszkriminatív rendelkezés eltörlése, a
nőkkel szembeni erőszak elleni fellépésről szóló nemzeti
stratégiai terv, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések
(diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény
(CEDAW) és az isztambuli cselekvési terv végrehajtására vonatkozó rendszeres
tájékoztatás. (32)
A gyermekek jogainak védelme és annak biztosítása,
hogy ez beépüljön a Palesztin Hatóság stratégiáiba és rendszereibe (ezen belül
a fiatalkorúakkal foglalkozó igazságszolgáltatásba is) a gyermekek jogairól
szóló ENSZ egyezményekben, ezen belül a gyermekek fegyveres konfliktusba
történő bevonásáról szóló jegyzőkönyvben és a gyermekmunka
legrosszabb formáinak betiltásáról szóló 182. számú ILO-egyezményben
meghatározott elvekkel összhangban. (33)
A fogyatékos személyek jogaival foglalkozó 4/1999
törvény végrehajtásáról szóló jelentéstételi mechanizmus intézményesítése. (34)
A teljes jogi keret megerősítése a rasszizmus,
az idegengyűlölet és a megkülönböztetés elleni küzdelem érdekében. (35)
Az emberi jogokat védelmezők jogainak és
védelmének fenntartása az emberi jogok védelmezőiről szóló
ENSZ-nyilatkozattal összhangban (az ENSZ Közgyűlés 53/144. sz.
határozata). (36)
A Ciszjordániában, Kelet-Jeruzsálemben és a Gázai övezetben
élő emberek politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális jogainak
fenntartása. A civil társadalom (37)
Tér és átlátható regisztrációs eljárások
biztosítása a civil társadalom részére, hogy szerepe és függetlensége – a
nemzeti jogszabályokkal és nemzetközi normákkal összhangban –
megerősödjön. (38)
A hatóságok és a civil társadalmi szervezetek
közötti párbeszéd és konzultáció fokozása. (39)
Bevonáson alapuló fejlesztési politika és a
reformokkal kapcsolatos, a kormányzati szerepvállaláson túlmenő nemzeti
kötelezettségvállalás előmozdítása a civil társadalom ágazati politikai
párbeszédbe történő fokozott bevonásával és a reformtörekvések
megkönnyítésével a rendszeres, strukturált és széles körű,
sokszereplős konzultációk révén. IV. Bel- és igazságügyi
együttműködés A rasszizmus, az idegengyűlölet és a;
a megkülönböztetés elleni küzdelem (40)
A teljes jogi keret megerősítése a rasszizmus,
az idegengyűlölet és a megkülönböztetés elleni küzdelem érdekében. (41)
Küzdelem a gyűlölet-bűncselekmények
ellen, különösen az olyan eseteknél, ahol az indíték iszlámellenesség,
antiszemitizmus, keresztényellenesség és egyéb vallási meggyőződés
iránti gyűlölet, amelyet rasszista vagy idegengyűlölő
propagandával és gyűlöletkeltéssel fel lehet szítani a médiában és az
interneten. Migráció, menekültügy és határigazgatás (42)
Migrációs és menekültügyi kérdésekben folytatott
párbeszéd és együttműködés előmozdítása, valamint a migráció
kezelésére szolgáló kapacitások megerősítése, a migráció fejlődésre
gyakorolt kedvező hatásainak népszerűsítése céljából is. (43)
A Palesztin Hatósághoz tartozó határigazgatási
kapacitások megerősítésének előmozdítása. A szervezett
bűnözés elleni küzdelem (44)
A korrupció elleni küzdelemre irányuló nemzeti
szakpolitikák megerősítése és végrehajtása a nemzetközi normákkal
összhangban, különösen a korrupcióellenes bizottság révén. (45)
A bűnüldöző hatóságok kapacitásainak
megerősítése a rendőri nyomozások végzésére és a bűncselekmények
– köztük az internetes bűncselekmények, a pénzügyi bűncselekmények és
a pénzmosás – megelőzésére és üldözésére. (46)
Kapacitásépítés támogatása az illegális migránsok
csempészése és az embercsempészet elleni fellépésre, valamint az áldozatok
rehabilitációjának támogatására. (47)
A rendőrök képzésének és a köztük lévő
együttműködésnek a fejlesztése. (48)
A nemzetközi együttműködés fejlesztése a
szervezett bűnözés megelőzése és az ellene való fellépés érdekében,
nemzetközi megállapodások, különösen az Egyesült Nemzetek keretében létrejött,
a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezmény és annak jegyzőkönyvei
(UNTOC) alapján. (49)
A csalások megelőzését és az ellenük való
fellépést, valamint mindkét fél pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló
együttműködés megerősítése. Kábítószerek (50)
Információk és bevált gyakorlatok megosztása a
kábítószerek elleni küzdelem terén való nemzetközi együttműködésről,
és a regionális együttműködés előmozdítása e területen. (51)
A kábítószercsempészet elleni küzdelemhez szükséges
kapacitások megerősítése, az illetékes hatóságoknak és bűnüldöző
szerveknek nyújtott képzés révén is. A terrorizmus elleni küzdelem (52)
A pénzmosásra és a terrorizmus finanszírozására
vonatkozó jogszabályok nemzetközi (pl. Pénzügyi Akció Munkacsoport), európai és
uniós normákkal összhangban történő végrehajtása. (53)
A bűnüldöző szervek közötti
együttműködés fejlesztése a terrorizmus elleni küzdelem érdekében. (54)
Igazságügyi együttműködés kialakítása a
terrorizmus elleni küzdelemmel összefüggésben. (55)
A terrorizmus megelőzése az erőszakos
szélsőségek propagandája ellen küzdő intézkedések előmozdítása
révén is. (56)
Együttműködés az ENSZ terrorizmus elleni többoldalú
küzdelemben játszott szerepének megerősítése érdekében, többek között az
ENSZ BT 1267/99. és 1373/01. számú határozatának teljes végrehajtása, valamint
az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiájának és terrorizmus elleni
egyezményeinek megvalósítása és végrehajtása révén. B. GAZDASÁGI
EGYÜTTMŰKÖDÉS V. Gazdasági reform és
fejlődés [A gazdasági és pénzügyekkel foglalkozó
albizottság] (57)
A költségvetési politika és a monetáris reform
megfelelő jogszabályi és szabályozási keretének létrehozása felé történő
előrelépés folytatása. (58)
Makrogazdasági és pénzügyi stabilitást biztosító
gazdaságpolitikák folytatása, egyebek mellett a költségvetés
fenntarthatóságának biztosítására életre hívott költségvetési politikák és a
pénzügyi rendszer megfelelő felülvizsgálatára szolgáló keret révén. (59)
A gazdasági fejlődés serkentését célzó
strukturális reformok végrehajtása, majd idővel a fenntartható gazdasági
növekedési ráta emelése. (60)
A magánszektor szerepének előmozdítása a
megszállt palesztin területeken, mindenekelőtt a nagyobb költségvetési
függetlenség felé történő elmozdulás és a magánszektor pénzügyi
rendszerekhez történő hozzáférésének megkönnyítése révén. (61)
A gazdasági környezet javítása a hazai és külföldi
befektetések ösztönzése céljából a megszállt palesztin területeken, különösen
Kelet-Jeruzsálemben, a C övezetben és a Gázai övezetben. (62)
Felhívás a 2005. évi határforgalmi és határátlépési
megállapodás maradéktalan végrehajtására, és kiállás a határforgalomra és a
határátlépésre vonatkozó korlátozások teljes és végleges feloldása mellett, ami
a gazdasági fellendülés, az integráció és a fejlődés elengedhetetlen
tényezője a megszállt palesztin területeken, ezen belül Gázában. VI. Pénzügyi elszámoltathatóság
és az államháztartás hatékony és eredményes irányítása [A gazdasági és pénzügyekkel foglalkozó
albizottság] (63)
A nemzetközi segélyekre utaltság csökkentése: –
hozzájárulni ahhoz, hogy a vámbevételek Izrael
által a Palesztin Hatóság javára történő beszedése a Párizsi
Jegyzőkönyvvel összhangban hatékony, átlátható és kiszámítható legyen[16] –
nemzetközi és európai adózási normákon, valamint a
jó adóügyi kormányzáson alapuló, modern adózási rendszer szabályozási és
intézményes keretének és kapacitásának fejlesztése, valamint az adóbevételek
növelése a költségvetési hiány csökkentése érdekében –
a Palesztin Hatóság kapacitásainak növelése a
határok igazgatására és a bevételek beszedésére –
a rendszeres kiadások ellenőrzése és
racionalizálása a közszféra béreinek csökkentése és a pénzügyileg fenntartható
nyugdíjrendszer bevezetése révén –
a nettó hitelnyújtás kivezetése a
villamosenergia-ágazatból a szabályozási szerkezet megszervezése, az elosztás
megerősítése, a villamosenergia-termelés növelése és a
villamosenergia-átvitel átszervezése révén (64)
Törekvés a segélykezelés és a donorok közötti együttműködés
hatékonyabbá tételére. (65)
A Palesztin Monetáris Hatóság (PMA) központi bankká
történő átalakításához szükséges jogi keret kialakítása és elfogadása. (66)
Az erős és elszámoltatható pénzügyi irányítási
rendszer elérése felé történő haladás folytatása: –
a Palesztin Hatóság államháztartás-irányítási
rendszereinek megerősítését szolgáló jogi keret kialakítása –
a költségvetési jelentéstétel javítása és az
előrejelzési kapacitások növelése a Pénzügyminisztériumnál
működő, makroköltségvetéssel foglalkozó osztály létrehozásával –
a közbeszerzésre vonatkozó új szabályozási keret
elfogadása és végrehajtása, ideértve az alkalmazandó szabályzatok és a
beszerzéshez kapcsolódó rendeletek elfogadását és harmonizációját –
az államháztartás fokozott felügyeletének
biztosítása az Állami Könyvvizsgálati és Igazgatási Ellenőrzési Iroda
(SAACB) jelentős intézményi kapacitással és megbízható jogi keretekkel
rendelkező, független külső ellenőrzési intézménnyé válik az
INTOSAI-standardokkal összhangban –
a Palesztin Hatóság belső ellenőrzésének
korszerűsítése és decentralizálása –
PEFA-értékelés (Public Expenditure and Financial
Accountability – közkiadások és pénzügyi elszámoltathatóság) elvégzése Statisztika (67)
A megszállt palesztin területek társadalmi és
gazdasági fejlődésének figyelemmel kísérése a folyamat ellenőrzése,
valamint a politikai döntéshozatal számára releváns statisztikai adatok
szolgáltatása céljából. (68)
A nemzeti statisztikai rendszer kapacitásának
bővítése az adatelemzés, valamint az információterjesztés és a
minőség terén, továbbá az Eurostatnak elküldött adatok teljességének és
időszerűségének javítása. (69)
A statisztikai rendszerek továbbfejlesztése a
nemzetközi bevált gyakorlatok alapján, valamint a két statisztikai szervezet,
nevezetesen az EUROSTAT és a Palesztin Központi Statisztikai Hivatal között
fennálló együttműködés kiterjesztése a Medstat III programon belülre is,
továbbá hozzájárulás a statisztikai együttműködés regionális
stratégiájának kidolgozásához. VII. Kereskedelemmel kapcsolatos
ügyek, mezőgazdaság és halászat, piaci és szabályozási reform, vámok [A kereskedelemmel és belső piaccal,
iparral, mezőgazdasággal és halászattal, valamint vámüggyel foglalkozó
albizottság] A Palesztin Hatóság és az EU elkötelezett
az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezés kereskedelmi miniszterei által
megállapított intézkedések végrehajtása, ezen belül a 2010 utánra vonatkozó
euromediterrán kereskedelmi ütemterv és az euromediterrán vállalkozási charta
végrehajtása mellett, amelyeket a mediterrán partnerországok közös
referenciadokumentumként használnak a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok
elmélyítése, a beruházások ösztönzése és növelése, a piacra jutás
megkönnyítése, az üzleti légkör javítása és a vállalkozási kedv serkentése
érdekében országos szinten és az egész régióban. VII. i. Az
áruk mozgása Kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok (70)
A kereskedelmi kapcsolatok továbbfejlesztése az
Európai Unió és a Palesztin Hatóság között és konkrét intézkedések meghozatala
az EU és a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) (Palesztin Nemzeti Hatóság
képviseletében) között létrejött, a kereskedelemről és
együttműködésről szóló ideiglenes társulási megállapodás
végrehajtására. (71)
Az EU, a Palesztin Hatóság és Izrael közötti
együttműködés megerősítése az ideiglenes társulási megállapodás és a
Párizsi Jegyzőkönyv vonatkozó rendelkezései maradéktalan végrehajtásának
megkönnyítésére. (72)
A palesztin termékek kereskedelmét megkönnyítő
intézkedések végrehajtása, ahogyan azt az az Unió a Mediterrán Térségért
kezdeményezés kereskedelmi miniszterei jóváhagyták 2010-ben. (73)
A palesztin intézmények elszámoltathatóságának
erősítése és az adminisztratív és technikai kapacitások további
bővítése az EU által nyújtott intézményi kapacitásépítésre szánt támogatás
révén, valamint a multilaterális kereskedelmi rendszerbe történő integráció
előkészítéseként. (74)
Olyan, strukturális, jogi és igazgatási
támogatásról rendelkező kísérő intézkedések meghatározása és
elfogadása, amelyek szükségesek az exportpiacokhoz való hozzáférés
megkönnyítéséhez, ideértve a technikai szabályozás közelítését. Mezőgazdaság és halászat (75)
Az EU–PFSZ közötti megállapodás lehető legjobb
kihasználása, és maradéktalan végrehajtásának további biztosítása a
mezőgazdasági termékek, feldolgozott mezőgazdasági termékek, halak és
halászati termékek kereskedelmének további liberalizációjára vonatkozóan. (76)
A köz- és a magánszektor kapacitásának
megerősítése a mezőgazdasági és a halászati ágazat továbbfejlesztése,
különösen a fejlődés fellendítése és a minőségi termelés javítása
érdekében, lehetővé téve a két ágazat számára, hogy a fent említett
EU-PFSZ megállapodás előnyeit a lehető legjobban kihasználja. Egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS)
kérdések (77)
A termelékenység, az élelmiszer-biztonság, az
állat- és növény-egészségügy, valamint az állatjólét fokozása a megszállt palesztin
területeken az állat- és növényágazatban, és ahol lehetséges a kereskedelem
megkönnyítése. (78)
A szükséges kapacitások, jogszabályok és
infrastruktúra fejlesztése a megfelelő szintű egészségügyi és
növény-egészségügyi, valamint állatjóléti védelem hazai termelésben
történő biztosítására, továbbá a palesztin megszállt területekről
árukat importáló piacok – többek közt az EU – egészségügyi és
növény-egészségügyi követelményeinek, valamint a Codex Alimentarius, az
Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE), és adott esetben a Nemzetközi
Növényvédelmi Egyezmény által kidolgozott nemzetközi standardok támasztotta követelményeknek
való megfelelés. Ipari termékek
megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló megállapodás (ACAA) (79)
Az ACAA-ról szóló tárgyalásokra való felkészülésre –
A műszaki előírások és nemzeti szabványok
harmonizálása az ipari termékekre vonatkozó európai és nemzetközi szabványokkal
a kiválasztott, prioritást élvező ágazatokban és –
A szabványokkal, akkreditálással,
megfelelőségértékeléssel, metrológiával és piacfelügyelettel foglalkozó
intézmények megerősítése és korszerűsítése a megfelelő uniós
intézmények szintjére. Regionális együttműködés (80)
A regionális együttműködés fokozása az
euro–mediterrán térség szomszédos országai között a szabadkereskedelmi
megállapodások hálózatának kibővítése és megerősítése révén. (81)
Részvétel az Agadiri Megállapodás által jelenleg
lefedett valamennyi területen történő végrehajtásában és törekvés a
megállapodás hatályának olyan új területekre történő kiterjesztésére, mint
a szolgáltatások és befektetések, valamint ösztönzés új tagok megállapodásban
való részvételére. (82)
A Palesztin Hatóság többoldalú kereskedelmi
rendszerbe történő integrációjának elősegítése folyamatos
érdekképviselet révén a palesztin megfigyelő státusz érdekében, amely a
Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) és a Vámigazgatások Világszervezetéhez
való csatlakozási tárgyalásokhoz vezető első lépés, valamint a WTO
követelményeinek teljesítéséhez szükséges adminisztratív kapacitás és a jogi és
szabályozási keret létrehozása révén. Vámok (83)
A vámügyi jogszabályok, vámkódex és eljárások
továbbfejlesztése a palermói ajánlásokkal összhangban. (84)
A pán-euromediterrán preferenciális származási
szabályokról szóló regionális egyezmény végrehajtása. (85)
Részvétel a pán-euro-mediterrán származási
szabályoknak a pán-euro-mediterrán preferenciális származási szabályokról szóló
regionális egyezmény keretében zajló alapos felülvizsgálatában. (86)
Hatékony integrált határigazgatási stratégián (IBM)
alapuló modern határellenőrzési rendszer kiépítése és a nemzetközi
kikötők vámügyi szerveinek működtetésére képzett személyzet
kialakításának támogatása. III. ii. Letelepedési jog,
társasági jog és szolgáltatások Letelepedés és társasági jog (87)
A vállalkozások letelepedése és működése
előtti akadályok megszüntetése. Szolgáltatások (88)
Stratégia véglegesítése és végrehajtása a palesztin
szolgáltatási ágazat versenyképességének fokozása érdekében, ideértve a
szabályozás egyszerűsítését és az adminisztratív könnyítést mind a
palesztin, mind az uniós szolgáltatási ágazatra vonatkozóan. (89)
Munkálkodás a szolgáltatások nyújtása előtt
álló akadályok folyamatos lebontása érdekében a megszállt palesztin
területeken. A pénzügyi szolgáltatások fejlesztése (90)
A pénzügyi szolgáltatásokra – ideértve a banki és
biztosítási ágazatokat, a könyvvizsgálói ágazatokat és az értékpapírpiacokat –
vonatkozó szabályozási keret kifejlesztése. (91)
A kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz
jutásának megkönnyítése, illetve valamennyi pénzügyi csatorna – például a
hitelgarancia-programok és a kis- és középvállalkozásokra szakosodott
tőkealapok – aktiválása a donorokkal és nemzetközi szervezetekkel
együttműködésben. III. iii. Egyéb kulcsfontosságú
területek Verseny (92)
Az uniós és palesztin vállalkozások, valamint a
palesztin vállalkozások közötti versenyt ösztönző feltételek kialakítása,
és az uniós trösztellenes ellenőrzési rendszerrel kompatibilis rendszerek
elfogadása. Fogyasztóvédelem (93)
A kereskedelmi korlátok elkerülése érdekében a
fogyasztóvédelmi jogszabályok összeegyeztethetőségének növelése, a magas
szintű fogyasztóvédelem biztosításával párhuzamosan. (94)
A fogyasztóvédelmi rendszerekkel, így a fogyasztói
jogszabályokkal, a fogyasztói termékbiztonsággal, a fogyasztói jogszabályok
betartatásával, a fogyasztók felvilágosításával és felelősségvállalásával,
valamint a fogyasztói jogorvoslattal kapcsolatos információcsere ösztönzése. (95)
A független fogyasztói egyesületek létrehozásának
és a fogyasztók képviselői közötti kapcsolatoknak az ösztönzése. Turizmus (96)
A fenntartható turizmus politikájával és projektjeivel
kapcsolatos segítségnyújtás, az információk és a bevált gyakorlatok cseréje a
köz- és a magánszférában tevékenykedő valamennyi jelentős érdekelt
fél bevonásával, Kelet-Jeruzsálemben is. (97)
A palesztin részvétel elősegítése olyan uniós
kezdeményezésekben, mint az Enterprise Europe Network. C. ÁGAZATI
EGYÜTTMŰKÖDÉS VIII. Esélyegyenlőség,
foglalkoztatás, szociális politika, közegészségügy [A társadalmi ügyekkel és egészségüggyel
foglalkozó albizottság] Esélyegyenlőség (98)
A férfiak és nők, valamint a más kiszolgáltatott
csoportokba tartozók, például a fogyatékosok esélyegyenlőségének
megvalósítására irányuló erőfeszítések fokozása az adminisztráción belül
és a különböző nemzeti stratégiák keretében (foglalkoztatás, oktatás,
egészségügy stb.). (99)
A nemi alapú sztereotípiákkal és
megkülönböztetéssel, valamint mindenfajta kulturális és társadalmi
kirekesztéssel és diszkriminációval szembeni hatékony küzdelem. Foglalkoztatás (100)
A palesztin munkavállalók képzettségének emelése, a
fiatalok foglalkoztatottságát támogató intézkedések és megközelítés kidolgozása
és végrehajtása, valamint a nemek közötti egyenlőséget figyelembe
vevő nemzeti foglalkoztatáspolitika végrehajtása a Palesztin Hatóság nemzeti
stratégiájával összhangban. (101)
Befogadó, megkülönböztetésmentes munkaerőpiac
felé mutató párbeszéd kialakítása az alapvető szociális jogokról és
munkaügyi normákról. (102)
A működő társadalmi párbeszédet célzó
intézkedések folytatása, mindenekelőtt a munkaadók szerveződését
elősegítő kapacitások fejlesztése, a szakszervezetek és az alkalmazottak
képviselőinek képzése a tárgyalásokról és a kollektív
egyezkedésekről, valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság
kérdéskörébe tartozó ügyekről, tekintettel a jelenleg futó, társadalmi
párbeszédről szóló ILO–Bejrút projektre. (103)
A már létező háromoldalú bizottság
kapacitásának és irányításának javítását célzó erőfeszítések folytatása és
a háromoldalú társadalmi párbeszédet kiegészítő, szélesebb társadalmi,
gazdasági és civil párbeszéd előmozdítása a civil intézmények kiépítése
révén (Gazdasági, Társadalmi és Civil Párbeszéd Tanácsa). (104)
A munkaügyi felügyeleti kapacitás bővítése,
elsősorban a munkahelyi biztonsági és egészségügyi, a gyermekmunka és a
nemek közötti egyenlőség kérdéseire vonatkozóan. (105)
A palesztin szociális védelmi stratégia keretén
belül a nemzeti költségvetés forrásainak stratégiai felosztása, a
Foglalkoztatási és Szociális Védelmi Alapon keresztül is, törekvés az
alapvető (nem járulékalapú) szociális ellátások költségének fedezésére,
valamint a járulékfizetés alapján teljes körű biztosítást nyújtó
társadalombiztosítási rendszer kifejlesztésére és megvalósítására. Társadalmi befogadás és szociális védelem
(106)
Konkrét lépések meghozatala különösen a
legkiszolgáltatottabb helyzetben levők között a szegénység és a társadalmi
kirekesztés jelentős csökkentésére, valamint a társadalmi kohézió
javítására a megszállt palesztin területek teljes egészén. (107)
Fenntartható, méltányos és költséghatékony szociális
ellátó rendszer kiépítése. (108)
A szociális védelmet biztosító jogszabályok
javítása és fejlesztése. (109)
A hatékonyabb és eredményesebb szolgáltatások
érdekében a Palesztin Hatóság intézményi kapacitásának továbbfejlesztése,
ideértve a Szociális Minisztérium szervezeti átalakítását és a helyi irodák
feladatainak fokozatos decentralizációját/dekoncentrációját. (110)
A magán- és a közszféra közötti szinergiák
felerősítése a szociális védelem terén. (111)
A szegénységet és kiszolgáltatottságot feltáró
nemzeti adatbázis kialakítása és a társadalmi-gazdasági fellépés
lehetőségének feltérképezése. (112)
A készpénztranszfer-program maradéktalan
végrehajtása Ciszjordániában és a Gázai övezetben a szolgáltatásnyújtás
hatékonyságának és átláthatóságának javítása révén. Közegészségügy (113)
A közegészségügy és irányítása színvonalának
emelése a megszállt palesztin területeken a Palesztin Hatóság – az
infrastruktúrával és logisztikával, az egészségügyi ágazat finanszírozásával,
az egészségügy humán erőforrásaival, és a gyógyszerekhez való
hozzájutással kapcsolatos ügyek megoldására irányuló – nemzeti egészségügyi
stratégiájának végrehajtására vonatkozó ellenőrzés révén is. (114)
A fertőző és nem fertőző
betegségek megelőzésére és ellenőrzésére szolgáló együttműködés
folytatása regionális összefüggésben is. IX. Kutatás, információs
társadalom, audiovizuális ágazat és média, oktatás, ifjúság és kultúra [A Kutatással, információs társadalommal,
audiovizuális ágazattal és médiával, oktatással, ifjúsággal, és kultúrával
foglalkozó albizottság] Kutatás és innováció (115)
A palesztin kutatóintézetek tudatosságának és
kapacitásának növelése az Európai Kutatási Térség és a kutatási keretprogramban
való részvétel fokozása érdekében (116)
A tudományos és technológiai kapacitás fejlesztése
a kutatási és technológiafejlesztési eredmények ipari és kkv-ágazat általi
felhasználására törekedve az innováció fokozása, valamint a magánszektor és a
kutatási szektor közötti hálózatépítés élénkítése érdekében. (117)
Támogató környezet kialakítása a szabályozás
szintjén, valamint törekvés a kiválósági központok létrehozására. (118)
A többi mediterrán partnerországgal és az Európai
Unióval a kutatásról és innovációról folytatott párbeszéd fokozása. Információs társadalom, audiovizuális
ágazat és média (119)
Palesztina EUMEDCONNECT tagságának támogatása a
palesztin kutatási és oktatási hálózat GEANT-tal való összeköttetése, valamint
a földközi-tengeri térség elektronikus infrastruktúráihoz való hozzáférés
érdekében. (120)
Az elektronikus távközlési hálózatokra és
szolgáltatásokra vonatkozó olyan átfogó szabályozási keret kidolgozásának
folytatása, amely magában foglalja a hálózatok és szolgáltatások
engedélyezését, összekapcsolását és az azokhoz való hozzáférést, az egyetemes
szolgáltatást és a felhasználói jogokat, a fogyasztóvédelmet, a személyes
adatok feldolgozását, a magánélet védelmét az e-kommunikációs ágazatban, a
rádiófrekvencia-spektrum kezelését és a díjak költségalapúságát. (121)
Együttműködés az elektronikus kommunikációs
szabályozók euromediterrán csoportjával (EMERG) és az uniós tagállamok
szabályozó hatóságaival a közös érdekeltségbe tartozó kérdésekre vonatkozóan. (122)
Átlátható, hatékony és kiszámítható szabályozási rendszer
megvalósítása és a szabályozó hatóság függetlenségének megszilárdítása és
megőrzése az audiovizuális ágazatban. Oktatás, ifjúság és kultúra (123)
Közös tevékenységek kifejlesztésére és
előmozdítására szolgáló együttműködés kialakítása és
előmozdítása az élethosszig tartó tanulás területén, ideértve a
felsőoktatást és szakképzést, valamint a „Palesztin nemzeti stratégia az
uniós szabványokkal és gyakorlattal való konvergencia felé” keretében
megvalósuló képzést, mindenekelőtt a nők, a különleges bánásmódot
igénylő személyek és a kiszolgáltatott csoportok részére. (124)
Az oktatási igények kezelése, kiemelt hangsúlyt
fektetve az oktatás minőségére a megszállt palesztin területek egészén,
különösen a C övezetben, Kelet-Jeruzsálemben és a Gázai övezetben. (125)
A felsőoktatási reform és a nemzetközi
felsőoktatási tudományos együttműködés előmozdítása a bolognai
folyamat elveivel összhangban, továbbá a felsőoktatási intézmények
teljesítményének növelése, különösen a felső szintű képzés munkaerő-piaci
igényekhez történő igazítása révén. (126)
A nemzeti szakképzés és oktatási rendszer
fejlesztésének és reformjának támogatása a nemzeti TVET-stratégia (műszaki
és egyéb szakoktatás és szakképzés) keretén belül. (127)
A diákok és fiatalok – mindenekelőtt a Gázai
övezet és Ciszjordánia közötti – mobilitása megteremtésének támogatása. (128)
Az ifjúsági cserék növelése és az
együttműködés elmélyítése a nem formális oktatás és a kultúrák közötti
párbeszéd terén. (129)
A kulturális együttműködés olyan nemzetközi
fórumokon történő előmozdítása, mint például az UNESCO, a kulturális
sokféleség fejlesztése, a palesztin kulturális tevékenységek előmozdítása,
a kulturális és történelmi örökség megőrzése és értékelése, valamint a
régészeti lelőhelyek vonatkozó nemzetközi jogi normákkal összhangban történő
védelme érdekében. (130)
A Palesztin Hatóság kultúrpolitikai kapacitásának
erősítése, a kulturális cserék fokozása a kulturális eseményekkel
összefüggésben is, valamint a kulturális ágazat kapacitásépítése. (131)
A palesztin részvétel előmozdítása az EU által
támogatott felsőoktatási, ifjúsági és kulturális programokban. X. Energia,
közlekedés, éghajlatváltozás, környezetvédelem, vízügy [Az energiával, közlekedéssel,
éghajlatváltozással, környezetvédelemmel, vízüggyel foglalkozó albizottság] Energia (132)
Az energiaellátás biztonságának és a források
diverzifikálásának növelése az EU energiapolitikai elvei alapján, a palesztin
energiaágazati stratégia maradéktalan végrehajtása és a villamosenergia-ágazat
reformjának megszilárdítása, az intézményi keret – ezen belül a Palesztin
Szabályozó Tanács – megerősítése, a villamosenergia-termelési kapacitások,
valamint a hazai és nemzetközi energiahálózatok továbbfejlesztése révén. (133)
A megújuló energia és az energiahatékonysági
politika kiterjedt alkalmazása az EU jogszabályai és a bevált gyakorlatok
alapján. (134)
A regionális piaci integráció lehetőségét
magában rejtő regionális együttműködési kezdeményezések (villamos
energia, megújuló energiák, energiahatékonyság stb.) továbbfejlesztése, egyebek
mellett a földközi-tengeri napenergia-terv keretében. Közlekedés (135)
Nemzeti közlekedési stratégia kidolgozása és
végrehajtása, ezen belül a közlekedési infrastruktúra fejlesztése, kiemelt
figyelmet fordítva a jogszabályi és szabályozási keretek további közelítésének
az európai és nemzetközi – mindenekelőtt az összes közlekedési módra
érvényes védelmi és biztonsági – normákhoz. (136)
A leendő transzmediterrán közlekedési
hálózaton, valamint a transzeurópai közlekedési hálózathoz való csatlakozásán
belül prioritást élvező regionális projektek kijelölésében és tervezésében
való részvétel. (137)
A globális navigációs műholdrendszer
kifejlesztésében való részvétel a földközi-tengeri régióban és a TAIEX eszköz
használata az EGNOS (európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás)
alkalmazásának felgyorsítására a polgári repülési és a tengerészeti ágazatban. Éghajlatváltozás (138)
Az éghajlattal kapcsolatos tudományos kutatásra
vonatkozó adatok használatának és megosztásának támogatása a célirányos
alkalmazkodási stratégiák kidolgozásához szükséges kapacitások fokozása és az
éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodás más szakpolitikákban
történő érvényre juttatása érdekében. (139)
Az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz
való alkalmazkodásra irányuló erőfeszítések támogatása, a
veszélyeztetettségi és alkalmazkodási értékelések elfogadása révén is, az
éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodást elősegítő stratégiák
előmozdítása, valamint az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló
képesség fokozására irányuló erőfeszítések megtétele. Környezetvédelem (140)
Az együttműködés fokozása környezetvédelmi
ügyekben, a Palesztin Hatóság részvétele révén is az Európai Környezetvédelmi
Ügynökség tevékenységeiben. (141)
Megfelelő környezetvédelmi irányítás
biztosítása a környezetvédelmi ágazati stratégia maradéktalan végrehajtása, a
környezetvédelmi ágazati stratégiai cselekvési terv végrehajtása, valamint a
vonatkozó jogszabályi és intézményi keret fejlesztése és felülvizsgálata révén. (142)
Közelítés az egyebek mellett az engedélyezésre, a
nyomon követésre és felügyeletre, a környezeti hatásvizsgálatra, a
levegőminőségre, a hulladékgazdálkodásra, a természetvédelemre, az
ipari szennyezésre, a vegyi anyagokra és a környezetvédelmi integrációra
vonatkozó uniós jogszabályokhoz és elvekhez. (143)
A környezetvédelmi ágazat intézményi struktúrájának
felülvizsgálata, az egyes ágazatokra vonatkozó egyértelmű feladatkörökkel,
valamint a környezetvédelemmel és a kapcsolódó jogszabályokért és
szabályozásért felelős végrehajtó szerv működőképessé tétele. (144)
A környezet diverzitásának megóvása, valamint a
tengeri és tengerparti környezet védelme a kapcsolódó politikák, normák,
programok és rendszerek kifejlesztése révén. (145)
A szilárd/veszélyes hulladék kezelésére vonatkozó
keret megerősítése, valamint szennyvízelvezetési hálózati rendszerek
kifejlesztése. Integrált tengerpolitika (146)
Integrált tengerpolitika kialakítása a vonatkozó
nemzetközi és regionális egyezmények tiszteletben tartásával (ideértve az uniós
jogszabályokkal történő összehangolást) a fenntartható növekedés
perspektívájában, az intézményi szerkezetek kérdésének vizsgálata, védett övezetek
létrehozása a barcelonai egyezménnyel összhangban és a Földközi-tengeri
Általános Halászati Bizottsággal egyetértésben. Vízgazdálkodás és szennyvízkezelés (147)
Az integrált vízgazdálkodási és szennyvízkezelési
rendszerhez szükséges jogi és intézményi és infrastrukturális keret
kifejlesztése a méltányos szolgáltatásnyújtás és a források fenntarthatóságának
biztosítására. (148)
A lakosság kiszolgálása fenntartható vízellátással,
és a vízellátásból kimaradó közösségek bekötése, valamint a vízszivárgások
körülbelül 15 %-kal történő csökkentése (jelenlegi szivárgások
nagysága: 45–50 %). (149)
Az együttműködés fokozása vízügyekben, a
Palesztin Hatóság Horizont 2020 tevékenységekben történő részvétele révén
is. D. EGYÉB XI. Részvétel az uniós
programokban és ügynökségekben (150)
Az uniós ügynökségek, valamint az ENP-országok és
partnerek előtt nyitva álló uniós programok munkájában történő
részvétel előmozdítása. (151)
Keretmegállapodás megkötése az ENP-országok és
partnerek számára nyitva álló uniós programokban történő
részvételről. (152)
Az uniós ügynökségekkel folytatott
együttműködés megerősítése a regionális tevékenységükkel
összefüggésben. XII. A
pénzügyi vetület (153)
Az EU–Palesztin Hatóság között fennálló kapcsolatok
pénzügyi vetületének tekintetében az alábbi prioritásokat kell figyelembe
venni: –
az EU legfőbb célja az Izrael mellett békében
és biztonságban élő, független, demokratikus, területileg összefüggő
és életképes Palesztin Állam intézményeinek kiépítése –
a cselekvési terv prioritásaiban felvázolt reformok
végrehajtásában elért haladás, különösen az éves programozásban felvázolt
központi ágazatokban –
a Palesztin Hatóság (és a palesztin menekültek az
ENSZ Segélyező és Munkaközvetítő Hivatalán (UNRWA) keresztüli)
pénzügyi szükségletei, annak érdekében, hogy alapvető szolgáltatásokat
tudjanak nyújtani a palesztin lakosságnak –
a külső tevékenységének gyakorlása során az EU
által meghatározott releváns új eszközök és programok, figyelembe véve a
Palesztin Hatóság szükségleteit, a reformok végrehajtásában elért haladást és a
felvevő kapacitást XIII. Nyomon
követési és ellenőrzési jelentések A cselekvési terv fogja irányítani az EU és a
Palesztin Hatóság közötti munkát az elkövetkező háromtól öt évig tartó
időszakban. A cselekvési terv hivatalos elfogadás céljából benyújtásra
kerül a vegyes bizottsághoz. Az ideiglenes társulási megállapodásnak
megfelelően létrehozott közös testületek és különösen az albizottságok a
cselekvési terv végrehajtására vonatkozó rendszeres jelentések alapján
elősegítik és nyomon követik a cselekvési terv megvalósítását. Az
albizottságok, amelyek összhangban vannak az új cselekvési tervvel, a
cselekvési tervben meghatározott célkitűzések nyomon követésének
elsődleges eszközeként szolgálnak majd. Ezek a célkitűzések közösen
megállapított, pontos, megfelelően ütemezett és ellenőrizhető
tevékenységek meghatározásával fognak kiegészülni, az albizottságokban évente
megállapítandó referenciaértékekkel. A cselekvési tervet a prioritások kezelésében
elért haladás alapján rendszeresen lehet módosítani/aktualizálni a vegyes bizottság
döntése alapján. A közösen megállapított célkitűzések
rendszeres nyomon követését is biztosítják majd a részt vevő felek által
készített, az elért eredményekről szóló rendszeres jelentések. [1] A Külügyek Tanácsának 2009.
december 8-i következtetései. [2] Az ad hoc összekötő bizottság ülésének elnöki
összefoglalója, 2011. április 13. [3] Globális Európa: az EU
külső tevékenységei finanszírozásának megújítása. [4] A Külügyek Tanácsának 2011.
május 23-i következtetései. [5] A Külügyek Tanácsának 2011.
október 10-i következtetései. [6] Közös közlemény: Az átalakuló
szomszédság új megközelítése – Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata. [7] A Külügyek Tanácsának 2012. május 14-i következtetései. [8] Az EU helyi nyilatkozata az éhségsztrájkot folytató
palesztin foglyokról, 2012. május 8. [9] A Külügyek Tanácsának 2009. december 8-i
következtetései. [10] A Külügyek Tanácsának 2009.
december 8-i következtetései. [11] A kiemelt célkitűzésekben említett indikatív ütemterv
rövid távú (1–2 év), közép távú (2–3 év), hosszú távú (3–5 év) és folyamatos (a
cselekvési terv érvényességi idejére) [12] A Tanács 2007. július 23-i következtetései. [13] A Külügyek Tanácsának 2011. május 23-i következtetései. [14] A Külügyek Tanácsának 2012. május 14-i következtetései. [15] A PFSZ és az Európai Bizottság politikai párbeszédet
kezdeményezett 2008 decemberében a politikai párbeszédről szóló 1997. évi
közös nyilatkozat alapján. Robert Rydbert (svéd Külügyminisztérium)
főigazgató-helyettes és Dupla del Moral (Európai Bizottság) igazgató 2009.
december 10-i levelében az EU kedvezően fogadta a politikai párbeszéd
folytatására irányuló igényt. [16] Az ad hoc összekötő bizottság ülésének elnöki
összefoglalója, 2011. szeptember 18.