This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012PC0424
Proposal for a COUNCIL REGULATION amending Regulation (EU) No 585/2012 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of certain seamless pipes and tubes, of iron or steel, originating in Russia and Ukraine, following a partial interim review pursuant to Article 11(3) of Regulation (EC) No 1225/2009
Javaslat A TANÁCS RENDELETE az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU rendelet módosításáról
Javaslat A TANÁCS RENDELETE az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU rendelet módosításáról
/* COM/2012/0424 final - 2012/0204 (NLE) */
Javaslat A TANÁCS RENDELETE az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU rendelet módosításáról /* COM/2012/0424 final - 2012/0204 (NLE) */
INDOKOLÁS A Javaslat háttere || A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik az Ukrajnából származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó eljárásban. || Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben, különösen annak 11. cikke (3) bekezdésében megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. || Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A jelenleg hatályos intézkedéseket az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Horvátországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről szóló 585/2012/EK tanácsi rendelet vezette be. || Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat || Konzultáció az érdekeltekkel || Az eljárásban érintett érdekeltek az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. || Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása || Külső szakértők bevonására nem volt szükség. || Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes listáját. A javaslat jogi elemei || A javasolt intézkedés összefoglalása Egy ukrán gyártó, az Interpipe kérésére a Bizottság 2011. július 29-én kezdeményezte az Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát. A tanácsi rendeletre irányuló mellékelt javaslat azokon a megállapításokon alapul, melyek szerint az Interpipe által gyártott egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára kivetett dömpingellenes vám jelenlegi szintjére már nincs szükség a kárt okozó dömping kivédéséhez, és a megváltozott körülmények, melyek az alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezettek, tartós jellegűnek minősülnek. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amely módosítja a LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant által gyártott egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára jelenleg alkalmazott dömpingellenes vám mértékét. || Jogalap A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről, és különösen e rendelet 11. cikkének (3) bekezdése. || A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. || Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: || Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, amely nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. || Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. || A jogi aktus típusának megválasztása || Javasolt aktus: rendelet. || Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: a fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. Költségvetési vonzatok || A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. 2012/0204 (NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3)
bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az
Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek
behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló
585/2012/EU rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal
nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni
védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1]
(a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és
11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság (a
továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott
konzultációt követően benyújtott javaslatra, mivel: 1. AZ ELJÁRÁS 1.1. Hatályos intézkedések (1) A Tanács egy vizsgálatot
követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a 954/2006/EK rendelettel[2]
végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból, Oroszországból és
Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára. Az
intézkedés a külön megnevezett ukrán exportáló gyártóktól származó
behozatalokra kivetett 12,3 % és 25,7 % közötti dömpingellenes
értékvámból állt, az összes többi ukrán vállalattól származó behozatalokra
kivetett maradványvám pedig 25,7 % volt. A
jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező exportáló gyártóra, a CJSC
Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube és OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling
Plantra, új nevén a LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky
Tube Rolling Plantra (a továbbiakban: a kérelmező, vagy Interpipe)
kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 25,1 % volt. (2) Az Interpipenak a
954/2006/EK tanácsi rendelet érvénytelenítésére irányuló kérelmét
követően a Törvényszék érvénytelenítette az 954/2006/EK tanácsi rendelet
1. cikkét, amennyiben az Interpipere megállapított dömpingellenes vám
meghaladta azt a vámot, amely akkor lett volna alkalmazandó, ha az exportárat
nem igazították volna ki jutalékkal azokban az esetekben, amikor az
értékesítések a SEPco SA, kapcsolt kereskedelmi társaság közvetítésével
történtek[3]. 2012. február 16-án
az Európai Unió Bírósága helybenhagyta a Törvényszék ítéletét[4].
(3) A Tanács az említett
ítéleteket követően az Interpipe vállalatra kiszabott hibásan
megállapított dömpingellenes vám helyreigazítása érdekében az 540/2012/EU
rendelettel[5] módosította a 954/2006/EK
rendeletet. Ennek értelmében az Interpipe-ra jelenleg alkalmazandó
dömpingellenes vám mértéke 17,7 %. (4) A Tanács a hatályvesztés
felülvizsgálatát (a továbbiakban „hatályvesztési felülvizsgálat”) követően
az 585/2012/EU rendelettel[6] fenntartotta az
Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vas- vagy acélcsövek
behozataláról szóló 954/2006/EK tanácsi rendelet által hozott
intézkedéseket . (5) Ennek értelmében jelenleg az
540/2012/EU rendeletben megállapított intézkedések alkalmazandók, vagyis az
Oroszországból származó behozatalok estén kiszabott dömpingellenes vám mértéke
24,1% és 35,8%, az Ukrajnából származó behozatalok esetén 12,3% és 25,7% között
mozog, és ezen belül az LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant esetében 17,7%. 1.2. Részleges időközi
felülvizsgálat iránti kérelem (6) A Bizottság 2011. július
29-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a
továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés)[7]
bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján
az Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára
vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban részleges időközi
felülvizsgálatot indít. (7) A kérelmet, amelynek hatálya
kizárólag a dömping kivizsgálására korlátozódik, az Interpipe által benyújtott
megalapozott kérelmet követően indították.. Az Interpipe kérelmében prima
facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping
kivédéséhez a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés
fenntartására. 1.3. A vizsgálat (8) A dömping szintjére vonatkozó
vizsgálat a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti
időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. (9) A Bizottság hivatalosan
tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós
gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az
érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban
ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben
meghatározott határidőn belül. (10) A vizsgálathoz szükségesnek
tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a
kérelmezőnek, aki a megadott határidőn belül válaszolt. (11) A Bizottság minden olyan
információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping szintjének
megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző
látogatásokra került sor a kérelmező és a vele kapcsolatban álló
kereskedelmi társaságok, az LLC Interpipe Ukraine és az Interpipe Europe SA
telephelyein. 2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A
HASONLÓ TERMÉK 2.1. Érintett termék (12) Az érintett termék megegyezik
a jelenleg hatályos intézkedéseket megállapító 585/2012/EU rendeletben
meghatározott termékkel, azaz az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30,
ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex
7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304
59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Ukrajnából származó, legfeljebb
406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes
varrat nélküli vas- és acélcsövekkel, amelyek szénegyenértéke (Carbon
Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute
of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint[8]
nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: az érintett termék). 2.2. Hasonló termék (13) Amint azt eredeti vizsgálat és
a hatályvesztési felülvizsgálat is megállapította, a jelenlegi vizsgálat
szintén megerősítette, hogy az Ukrajnában gyártott és az Unióba exportált
termék, az Ukrajnában előállított és a hazai piacon értékesített termék,
valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített
termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel
rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért e termékeket
az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló
termékeknek kell tekinteni. 3. DÖMPING 3.1. Előzetes megjegyzések (14) Az LLC Interpipe Niko Tube és
az OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
exportáló gyártók teljes egészében az Interpipe tulajdonában és
ellenőrzése alatt állnak. Az intézmények megszokott gyakorlatával
összhangban a két exportáló gyártóra közös dömpingkülönbözetet számítottak ki.
Először minden egyes exportáló gyártóra kiszámították a dömping összegét,
majd mindkét vállalatra nézve megállapították a dömping súlyozott átlagát. (15) E módszertan ugyanakkor eltért
az eredeti vizsgálatban alkalmazottól, ahol a közös dömpingkülönbözet
kiszámítását úgy végezték, hogy összevetették a két gyártási egység
termelésére, nyereségességére és uniós értékesítésére vonatkozó összes adatot.
A módszertani változást a körülmények megváltozása indokolja, amely a csoport
felépítésének jelentős módosulásából következik; ennek nyomán
megállapítható, hogy az értékesítés és az előállítás tekintetében melyik
gyártó vállalat az érintett, amire az eredeti vizsgálat során nem volt
lehetőség. (16) Továbbá az eredeti vizsgálat
során az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének megfelelően az Interpipe
villamosenergia-költségeit kiigazították, hogy megfelelően tükrözzék az
ukrán villamos energia és a gáz termelésével és értékesítésével együtt járó
költségeket. A kiigazításra azért volt szükség, mert az említett
időszakban Ukrajnában jelentősen alacsonyabbak voltak a gáz- és
villamosenergia-árak, mint az Unióban, és nem tükrözték a világpiaci árakat. A
kiigazítás a Romániában – amely az említett időszakban szintén a vizsgálat
részét képezte – megfigyelt árak átlagán alapult. (17) Ugyanakkor az eredeti
vizsgálattal ellentétben úgy ítélték meg, hogy a jelenlegi időközi
felülvizsgálat céljából nincs szükség az energiaköltségek kiigazítására. A
vizsgálat kimutatta, hogy az eredeti vizsgálat óta folyamatosan emelkedtek
Ukrajnában az átlagos villamosenergia-árak, és az áremelkedés mértéke jóval
nagyobb volt, mint az Európai Unióban, ezáltal az eddig fennálló különbség
fokozatosan megszűnt. Tehát jelenleg már nem áll fenn az a jelentős
különbség a villamosenergia-árak között, ami az eredeti vizsgálat idején a
kiigazítást indokolta. (18) A fentiek alapján a jelenlegi
részleges felülvizsgálat során nem indokolt az energiaárak kiigazítása. 3.2. Dömpingelt behozatal a
felülvizsgálati időszakban 3.2.1. Rendes érték (19) Az alaprendelet
2. cikkének (2) bekezdése szerint először minden exportáló
gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön független
fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív-e az Unióba exportált
termékek értékesítésével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések
összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített hasonló terméktípus
teljes mennyiségének legalább 5 %-át .A vizsgálat kimutatta, hogy a
belföldi értékesítés mindkét exportáló gyártó esetében reprezentatív volt (20) A Bizottság továbbá azt is
vizsgálta, hogy az exportáló gyártók által belföldön értékesített hasonló
termék egyes terméktípusai az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése
értelmében eléggé reprezentatívnak tekinthetők-e. Egy adott terméktípus
belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak,
ha a kérelmező által az említett terméktípusnak a vizsgálati időszak
alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített teljes volumene
az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési
volumenének legalább 5 %-át tette ki. (21) Az alaprendelet
2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság ezt követően
azt is vizsgálta, hogy a reprezentatív mennyiségben értékesített egyes
terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalom keretében
megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították
meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a
felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők
részére történt nyereséges értékesítés arányát. (22) Azon terméktípusoknál, amelyek
belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80%-át egységköltség fölött
értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett
az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti
rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési volumenére
alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt,
függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. (23) Azokban az esetekben, amikor
egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési
mennyiségének 80%-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte
el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a
tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus
felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi
értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. (24) A nem reprezentatív
terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem
érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy
amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a terméktípusonkénti
gyártási költség és az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve
a nyereség összege alapján számították ki. Létező belföldi értékesítés
esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon rendes kereskedelmi
forgalomban kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették
figyelembe. Belföldi értékesítés hiányában egy átlagos nyereséget alkalmaztak.
Ez a módszertani változás abból adódik, hogy az eredeti vizsgálatot
követően a WTO vitarendezési testülete elfogadta a WTO vizsgálóbizottsága
által Az Európai Közösségek – A Norvégiából származó tenyésztett lazacra
vonatkozó dömpingellenes intézkedések[9] ügyben készített
jelentést, amely előírja, hogy a rendes érték kiszámítását igénylő
releváns terméktípusoknak a szokásos kereskedelmi forgalomban zajló
tranzakcióira meghatározott tényleges haszonkulcs nem hagyható figyelmen kívül.
(25) A végső következtetések
nyilvánosságra hozatalát követően a két exportáló gyártó azzal érvelt,
hogy a felülvizsgálati időszak alatti üzemszüneti költségeket nem kellett
volna az érintett termék teljes gyártási költségeihez számítani, mivel ez sérti
a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésében
foglaltakat és ellenkezik a nemzetközi számviteli standardokban (IAS),
különösen az IAS2-ben rögzített elvekkel. A 2. cikk (5) bekezdése
kapcsán meg kell jegyezni, hogy e cikk értelmében, ha az érintett termék
gyártásával kapcsolatos költségek nem tükröződnek megfelelő módon az
érintett fél nyilvántartásaiban, akkor ezeket a költségeket kiigazítják. Ha a
vállalat nem is használta ki teljes termelési kapacitását, annak is voltak
költségvonzatai.. A két exportáló gyártó eredménykimutatásának költség oldalán
szerepeltek is ezek a költségek, és közvetlen kapcsolat volt kimutatható e
költségek és a hasonló termékek között. Ezenkívül az IAS 2-re való hivatkozás
nem mutatkozott e kérdés szempontjából relevánsnak, mivel az IAS 2 célja a
készletek elszámolási módszerének előírása, és nem határozza meg azt, hogy
mi tekintendő gyártási költségnek. A panaszt ezért elutasították. (26) A két exportáló gyártó azt
állította továbbá, hogy az SGA-költségekből ki kellett volna zárni egyes,
hitelekkel összefüggő pénzügyi kiadásokat.. Azzal érveltek, hogy ezek a
hitelek a vállalat likviditási igényeinek kielégítésére és rövid távú
finanszírozhatóságának biztosítására szolgáltak, és nem kapcsolódtak az
érintett termék gyártásához. Az ellenőrző látogatás során azonban
megerősítést nyert, hogy a kamatkiadások elsősorban a
működő tőke finanszírozásához kapcsolódtak. Ezért valamennyi
termék esetében figyelembe vették a kamatköltségeket. Az exportáló gyártók nem
tudták bizonyítani, hogy a kamatkiadásokat kifejezetten a működő
tőke finanszírozásától eltérő célokra fordították volna. A panaszt
elutasították, mivel a két exportáló gyártó nem tudott a panasz
alátámasztásához további bizonyítékokat felsorakoztatni. 3.2.2. Exportár (27) A két exportáló gyártó az
érintett termék összes kivitelét a velük kapcsolatban álló svájci
kereskedő cégen keresztül közvetlenül független vevőknek exportálta
az Unióba. Az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak
alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének
(8) bekezdésével összhangban. 3.2.3. Összehasonlítás (28) Emlékeztetni kell arra, hogy
az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával
összhangban az eredeti vizsgálat során a kapcsolt kereskedőkön keresztül
bonyolított értékesítések esetén kiigazítást végeztek. Ugyanakkor a Bíróságnak
az Interpipe ügyben[10] hozott ítéletével
összhangban – amely kimondta, hogy nem indokolt a kiigazítás – a jelenlegi
időközi felülvizsgálat során nem történt ilyen kiigazítás. (29) A rendes értéket és a két
exportáló gyártó exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A
rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása
érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően
kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a
különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát
befolyásolják. Ez alapján kiigazítást végeztek a fuvarozási költségek,
árengedmények és kedvezmények, illetve a jutalékok és hitelköltségek
tekintetében. 3.2.4. Dömpingkülönbözet (30) Az alaprendelet 2. cikke
(11) és (12) bekezdésének megfelelően a két exportáló gyártóra
gyártelepi ár alapján, külön-külön összehasonlították terméktípusonként a
rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával. Az e rendelet
(14) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások értelmében ezt
követően közös dömpingkülönbözetet állapítottak meg az Interpipe-ra oly
módon, hogy mindkét exportáló gyártójára nézve egyetlen súlyozott, átlag
dömpingkülönbözetet számítottak ki. (31) Ennek alapján a
dömpingkülönbözet a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár
százalékaként kifejezve 13,8%. 4. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK
TARTÓS JELLEGE (32) A kérelmező a részleges
időközi felülvizsgálat iránti kérelemében azt állította, hogy a vállalati
felépítésben és a gyártásszervezésben végrehajtott változások, valamint az
értékesítési rendszer mind a belföldi mind az exportpiacokon való átszervezése
kihatott a költségszerkezetére, és ezért a dömpingellenes vám jelenlegi szintje
már nem szükséges a kárt okozó dömping kivédéséhez. (33) Ennek megfelelően a
Bizottság megvizsgálta, hogy a megváltozott körülmények, amelyek ezen
időközi felülvizsgálat kezdeményezéséhez vezettek, valamint a vizsgálat
eredményei tartósnak tekinthetők-e. (34) A jelen felülvizsgálat során
megállapított alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezető főbb
tényezők a következők: változások a vállalatszervezésben, többek
között két gyártó egyesülése, valamint az értékesítési rendszer átszervezése
racionalizálás útján. Ezek a változások – amelyek befolyásolták a
kérelmezőnek az érintett termék előállítására és értékesítésére
vonatkozóan kialakított költségszerkezetét – strukturális jellegűek, és
ezért nem valószínű, hogy a közeljövőben megváltoznának. Ezenkívül
semmi sem mutatott arra, hogy a kérelmező által megállapított árak
jelentősen ingadoznának. (35) Ezért a Bizottság arra a
következtetésre jutott, hogy a változások tartósak, és már nincs szükség az
intézkedések jelenlegi szinten való alkalmazására. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az 585/2012/EU rendelet 1. cikkének
(2) bekezdésében szereplő, az LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) vállalatokra vonatkozó
bejegyzés a következőképp módosul: LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) || 13,8 % || A743 2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a
Tanács részéről az
elnök [1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o. [2] HL L 175., 2006.6.29., 4. o. [3] A T-249/249. sz., Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes
Plant Niko Tube ZAT és Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT kontra
az Európai Unió Tanácsa ügyben 2009. március 10-én hozott ítélet, (Interpipe
v. Council). [4] Az Európai Unió Tanácsa kontra Interpipe Nikopolsky
Seamless Tube Plant Niko Tube ZAT és Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling
Plant VAT (a továbbiakban: Interpipe) C-191/09 P. és C-200/09 P. sz. egyesített
ügyekben 2012. február 16-án hozott ítélet (Tanács v. Interpipe). [5] HL L 165., 2012.6.26., 1. o. [6] HL L 174., 2012.7.4., 5. o. [7] HL C 223., 2011.7.29., 8. o. [8] A szénegyenértéket a Nemzetközi Hegesztési Intézet által
1967-ben kiadott, IIW IX-555-67. számú technikai jelentés szerint kell
meghatározni. [9] WT/DS337/R, 2007. november 16. – A jelentést 2008.
január 15-én fogadta el a vitarendezési testület [10] Az Európai Unió Bírósága által 2012. február 16-án az
Európai Unió Tanácsa kontra Interpipe Nikopolsky Seamless Tube Plant Niko Tube
ZAT és Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (a továbbiakban: Interpipe)
C-191/09 P. és C-200/09 P. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtása.