This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0314
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Belgium’s 2012 national reform programme and delivering a Council opinion on Belgium’s stability programme for 2012-2015
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Belgium 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Belgium 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Belgium 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Belgium 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről
/* COM/2012/0314 final - 2012/ () */
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Belgium 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Belgium 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről /* COM/2012/0314 final - 2012/ () */
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Belgium 2012. évi nemzeti reformprogramjáról
és a Belgium 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási
programjáról szóló tanácsi véleményről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az európai globalizációs
alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2]
és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3], tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[4],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal
folytatott konzultációt követően, mivel: (1)(1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai
Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó
új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a
gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében,
hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén
rejlő lehetőségeit. (2)(2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió
gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014),
2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira
vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[5],
melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést
kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék
figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3)(3) A Tanács 2011. július 12-én ajánlást fogadott el
Belgium 2011. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményt adott ki
Belgium 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó, aktualizált stabilitási
programjáról. (4)(4) A Bizottság 2011. november 23-án elfogadta a második éves
növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve elindítja az
előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció második európai
szemeszterét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2012. február 14-én
elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[6], amelyben Belgiumot azon
tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra
kerül sor. (5)(5) Az Európai Tanács 2012. március 2-án jóváhagyta a pénzügyi
stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző
intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy a
differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációnak
prioritást kell élveznie, helyre kell állítani a gazdaságnak történő
hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (6)(6) Az Európai Tanács 2012. március 2-án arra is felkérte az Euró
Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő
időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy
konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék. (7)(7) Belgium 2012. április 30-én benyújtotta a 2012-2015
közötti időszakra vonatkozó, 2012. évi stabilitási programját,
valamint 2012. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok
figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került
sor. A Bizottság a 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján végzett alapos
felülvizsgálat révén azt is megvizsgálta, hogy Belgiumban tapasztalhatók-e
makrogazdasági egyensúlyhiányok. A Bizottság alapos felülvizsgálata során[7] arra a következtetésre jutott,
hogy Belgiumban külső egyensúlyhiány tapasztalható, bár ennek mértéke nem
súlyos. (8)(8) Az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti 2012-es stabilitási program
elemzése alapján a Tanács úgy véli, hogy a programban a költségvetési
előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági pálya 2012-re és 2013-ra
vonatkozóan megalapozott, 2014-re és 2015-re vonatkozóan pedig optimista, mivel
a Bizottság 2012. tavaszi előrejelzései alapján a potenciális növekedésre
vonatkozóan kirajzolódó legfrissebb becsléseknél sokkal jelentősebb
GDP-növekedést irányoz elő. A programban szereplő költségvetési
stratégia célja, hogy a 2012-ben a hiány a GDP 3 %-a alá kerüljön (a 2011.
évi 3,7 %-os értékről a GDP 2,8 %-ára), 2015-ben pedig nulla
legyen. A program megerősíti a strukturális értelemben vett költségvetési
pozícióra vonatkozó középtávú célkitűzést, amely a GDP 0,5 %-át
kitevő hiány. Ez megfelelően tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum
követelményeit. A 2012-re tervezett költségvetési hiány megfelel a Tanács által
a túlzott hiány kiigazítására vonatkozóan meghatározott határidőnek, a
tervezett költségvetési erőfeszítés pedig megfelel a túlzotthiány-eljárás
keretében tett ajánlásban szereplő, átlagosan évente legalább a GDP 0,75
%-át kitevő (strukturális szinten vett) kiigazításnak. A kormányzati
kiadások növekedésének mértéke – a diszkrecionális bevételi intézkedéseket
figyelembe véve – 2013 és 2015 között megfelel a Stabilitási és Növekedési
Paktum kiadási referenciaértékeinek, 2012-ben azonban nem. Az (újraszámított)
strukturális költségvetési egyenleg[8]
alapján a program előrejelzései szerint 2012-re a strukturális egyenleg a
GDP 1,1 százalékpontjával, a 2013–2015-ös időszakra pedig a GDP mintegy 0,8
százalékpontjával javul. Ugyanakkor kockázatok adódnak abból, hogy a 2013-tól
végrehajtandó további intézkedések nincsenek még meghatározva és a
makrogazdasági forgatókönyv 2014-től kezdve túlzottan optimista. A 2011-ben
a GDP 98 %-át kitevő államadósság – amely jóval meghaladja a 60 %-os
küszöböt – a program tervei szerint stabilizálódik, majd 2015-ben 92,3 %-ra
csökken; ez megfelelő előrehaladást jelentene a Stabilitási és
Növekedési Paktum adósságcsökkentési célszáma felé. Ezenfelül a pénzügyi
ágazatnak nyújtott garanciákból adódó rejtett kötelezettségek különösen nagy
mértékűek. Az államháztartás szabályokon alapuló, többéves kerete
szempontjából – különös tekintettel a kiadásokra – előnyös lenne
végrehajtási mechanizmusokat és/vagy kötelezettségvállalásokat bevezetni a
régiók és közösségek szintjén, valamint helyi szinten, a rájuk vonatkozóan
meghatározott hiánycélnak való megfelelés érdekében. (9)(9) A népesség elöregedésével járó költségeket kezelni kell, továbbá
a magas államadósság csökkentése érdekében meg kell valósítani a hiány
strukturális csökkentését. Az új szövetségi kormány 2011 decemberében a belga
öregségi szociális biztonsági rendszer reformjában állapodott meg. Most a
kezdeményezett jogszabályi reformok eredményes végrehajtására és nyomon
követésére van szükség a tényleges nyugdíjkorhatár megemelése érdekében. Az
belga öregségi szociális biztonsági rendszer reformját alapvetően fontos
olyan intézkedésekkel alátámasztani, amelyek az aktív idősödést és a
hosszabb ideig való munkavállalást ösztönzik, továbbá e cél elérését további
reformokkal – így például a kötelező nyugdíjkorhatárnak a várható
élettartamhoz igazításával – is elősegíthetnék. (10)(10) A belga pénzügyi rendszer továbbra is jelentős
kihívásokkal néz szembe. A belga bankok szerkezetátalakítása még folyamatban
van, és a 2008–2009 folyamán a pénzügyi válság miatt nyújtott állami támogatást
még nem fizették vissza hiánytalanul. Ráadásul a garanciák jelentős
mértéke miatt a bankszektort és a közszférát terhelő kockázatok összefüggenek
egymással. (11)(11) A folyó fizetési mérleg fokozatosan romlik. A
szolgáltatások egyenlegének javulása nem ellensúlyozza a külkereskedelmi
áruforgalom egyenlegének romlását. A belga áruexport visszaszorult, nem csupán
a világkereskedelem bővüléséhez képest, hanem az euróövezet más
országaihoz és az euróövezet átlagához viszonyítva is, ami a fajlagos
munkaerőköltségek kedvezőtlen belföldi alakulására utal, Belgium
fő kereskedelmi partnereivel (Hollandia, Franciaország, Németország) és az
euróövezet egészével összevetve. Az automatikus bérindexálás rendszerének
fennállása mellett a reálbérek növekedésének 0,3 % alatt tartására
irányuló kormányzati erőfeszítések a 2011–2012-es időszakban
valószínűleg nem tudták megakadályozni, hogy a nominálbérek növekedése
meghaladja a szomszédos országokban jellemző szintet. Bár a termelékenység
szintje magas, növekedése gyenge, és a közbenső inputok – főként az
energia – költségei szintén magasak. A kiskereskedelmi gáz- és
villamosenergia-árakat befagyasztották az infláció visszafogása érdekében, ám
nem történtek konkrét lépések a béralku és a bérindexálás rendszerének reformja
tekintetében. A magánszektorban a K+F intenzitása az elmúlt években stagnált,
és a szakképzett munkaerő hiánya – különösen természettudományos és
műszaki téren – jelentősen akadályozhatja majd a belga gazdaság
innovációs teljesítményének további fejlesztését. (12)(12) Történtek bizonyos strukturális intézkedések a fiatalabb
és idősebb munkavállalók foglalkoztatásának javítása és a munkanélküliek nagyobb
arányú munkába állítása érdekében. Belgium átfogó reformot indított a
munkanélküli ellátások rendszerére vonatkozóan. Ennek ellenére továbbra is
strukturális problémák tapasztalhatók a munkaerőpiacon, és többet is
lehetne tenni ezek kezelése érdekében. Az egész életen át tartó tanulásban való
részvételi arány fokozása, valamint a szakoktatás és -képzés területére
irányuló reformok alapvetően fontosak az aktív munkaerő-piaci
intézkedések eredményességéhez, különösen az idősebb munkavállalók és a
hátrányos helyzetű csoportok, így a migráns háttérrel rendelkező
személyek esetében. Nem történt jelentős előrelépés a munkaerő
adóterhének csökkentése terén. A legalacsonyabb bérekre vonatkozóan 2011 júniusában
új adójóváírást vezettek be, ám ez nem bizonyult elégségesnek ahhoz, hogy
orvosolja a legalacsonyabban fizetetteket érintő munkanélküliségi
csapdákat. Nem történt elmozdulás a munkaerő adóterhei felől a
fogyasztást terhelő adók és/vagy környezetvédelmi adók irányába. (13)(13) A kiskereskedelemben és a hálózatos iparágakban
jellemző visszafogott versenyből, valamint a felügyeleti keret
gyengeségeiből fakadóan Belgiumban számos áru és szolgáltatás általában
drágább, mint más tagállamokban. A kiskereskedelemi ágazatban még mindig
jelentősek a belépési akadályok és a működési korlátozások.
Versenykorlátozó rendelkezések szabják meg továbbra is a nyitvatartási
időt, védik a már piacon lévőket az új belépőktől, és
gátolják az új üzleti modellek és technológiák elterjedését. A versenyt
érintően a hálózatos iparágaknál jellemző közös probléma Belgiumban a
piacon lévők erős pozíciója és a többi tagállamhoz képest magas
belépési korlát, aminek eredményeképp ezekben az ágazatokban a korábban monopóliummal
rendelkezők továbbra is magasabb árakat szabnak, mint amire egy
versenypiacon lehetőségük lenne. A belga versenyhatóság reformja
folyamatban van, ám nem egyértelmű még, hogy az új hatóság
kellőképpen független lesz-e és rendelkezik-e majd a szükséges
forrásokkal. (14)(14) Bár Belgium jól halad a megújuló energiaforrások
gazdaságban való arányának növelésére vonatkozó célkitűzés megvalósítása
felé, a kibocsátás-kereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokban[9] az üvegházhatású gázok (ÜGH)
kibocsátásának csökkentésére vonatkozó 15 %-os célkitűzés irányában
az előrejelzés szerint gyakorlatilag nem történik előrelépés. E
helyzet kezelésére 2011-ben Belgium nem fogadott el megfelelő
intézkedéseket vagy szakpolitikai kezdeményezéseket. (15)(15) Belgium
számos kötelezettségvállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében. E
kötelezettségvállalások, és a 2011-ben bemutatott kötelezettségvállalások
teljesítése terén elért eredmények a versenyképesség fokozására, a
foglalkoztatási ráta növelésére, az államháztartás fenntarthatóságának
javítására és a pénzügyi stabilitás erősítésére irányulnak. A Bizottság
értékelte az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalások teljesítését. Az
ajánlások figyelembe veszik az említett értékelés eredményeit. (16)(16) A Bizottság az európai szemeszter keretében átfogó elemzést
készített Belgium gazdaságpolitikájáról, értékelte a stabilitási programot,
valamint a nemzeti reformprogramot, és részletes felülvizsgálatot terjesztett
elő. Figyelembe vette nemcsak a programok Belgium fenntartható
költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott
jelentőségét, hanem azt is, hogy összhangban állnak-e az uniós
szabályokkal és iránymutatásokkal, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti
döntéseknél az uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Európai
Unió átfogó gazdasági kormányzását. Az európai szemeszter keretében tett
bizottsági ajánlások az alábbi 1–7. ajánlásban tükröződnek. (17)(17) Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Belgium 2012.
évi stabilitási programját, arról alkotott véleményét[10] különösen az alábbi 1. ajánlás
tükrözi. (18)(18) A Bizottság részletes felülvizsgálatának és ezen
értékelésnek az eredményeit figyelembe véve a Tanács megvizsgálta Belgium 2012.
évi nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A Tanácsnak a 1176/2011/EU
rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait különösen az alábbi 1., 4., 5. és 6.
ajánlások tükrözik, AJÁNLJA, HOGY Belgium a 2012-2013
közötti időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1.1. Hajtsa végre a 2012. évre vonatkozó költségvetést, biztosítva
azt, hogy a túlzott hiányt 2012-ig kiigazítsák. Emellett határozza meg a 2013.
évre és az azt követő időszakra vonatkozó költségvetési stratégia
végrehajtásához szükséges intézkedéseket, biztosítva ezáltal a túlzott hiány
tartós kiigazítását és a középtávú célkitűzés felé való megfelelő
előrelépést, beleértve a kiadási célszámnak való megfelelést és biztosítva
az adósságcsökkentési célszámnak való megfelelés felé haladást. Módosítsa a
költségvetési keretet annak érdekében, hogy a költségvetési célkitűzések a
szövetségi és a szövetségi alatti szinten kötelező erejűek legyenek,
továbbá fokozza a kormányzati szintek tekintetében a tehermegosztás és az
elszámoltathatóság átláthatóságát. 2.2. Folytassa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának
javítását az elöregedéssel kapcsolatos kiadások megfékezésével, beleértve az
egészségügyi kiadásokat is. Hajtsa végre az előnyugdíj- és a
nyugdíjrendszer reformját és vezessen be intézkedéseket a kötelező
nyugdíjkorhatárnak a várható élettartamhoz igazítása érdekében. 3.3. Emelje a leggyengébb bankok tőkéjét a bankszektor
erejének megalapozása érdekében, hogy az ágazat be tudja tölteni szokásos
szerepét a gazdaságnak történő hitelnyújtásban. 4.4. A munkahelyteremtés és a versenyképesség erősítése
érdekében tegyen lépéseket – a nemzeti gyakorlatnak megfelelően a
szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően – a béralku és a
bérindexálás rendszerének reformja irányába. Első lépésként biztosítsa,
hogy a bérek növekedése jobban tükrözze a munkaerő termelékenységének és versenyképességének
alakulását i. a ”bérnormában” meghatározott utólagos korrekciós mechanizmusok
alkalmazásának biztosításával, és a költségek tekintetében való versenyképesség
javítása érdekében az átfogó megállapodások előtérbe helyezésével, valamint
ii. az ágazati kollektív szerződések mentességi záradékai alkalmazásának
elősegítésével, hogy a bérek növekedése jobban tükrözze a munkaerő
termelékenységének helyi szintű alakulását. 5.5. Valósítson meg jelentős átcsoportosítást a munka
adóterhei felől a növekedést kevésbé torzító adóformák, ezen belül például
a környezetvédelmi adók irányába. Folytassa a munkanélküli ellátások
rendszerének megkezdett reformját a foglalkoztatást visszafogó tényezők
csökkentése érdekében, és a foglalkoztatás támogatását és az aktivizálást
szolgáló politikákat összpontosítsa erőteljesebben a hátrányos
helyzetű csoportokra, különösen a migráns háttérrel rendelkező
személyekre. Használja ki a munkaerő-piaci hatáskörök tervezett további
regionalizációját arra, hogy erősödjön a munkaerő régióközi
mobilitása és fokozódjon a koherencia az oktatás, az életen át tartó tanulás, a
szakképzés és a foglalkoztatás területére vonatkozó politikák között. Terjessze
ki az aktivizálást célzó jelenlegi intézkedéseket valamennyi korcsoportra. 6.6. A belépési korlátok csökkentésével és a működési
feltételek enyhítésével tegyen további intézkedéseket a kiskereskedelmi
ágazatban folyó verseny erősítése érdekében. A szabályozási korlátok
felülvizsgálatával és az állami támogatási szabályok hatékony érvényesítését
szolgáló intézményi megállapodások megerősítésével tegyen intézkedéseket a
hálózatos iparágakban (villamos energia és gáz, távközlés, postai
szolgáltatások és közlekedés) folyó verseny erősítésére. 7.7. Tegyen lépéseket a kibocsátáskereskedelmi rendszer által nem
érintett ágazatokban az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére
meghatározott célkitűzések megvalósítása terén való lemaradás
ellensúlyozására, különösen annak biztosításával, hogy a közlekedési ágazat
jelentősen hozzájáruljon e célhoz. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a
Tanács részéről az
elnök [1] HL L 209., .1997.8.2., 1. o. [2] HL L 306., .2011.11.23., 25. o. [3] COM(2012) 314 végleges. [4] P7_TA(2012)0048 és P7_TA(2012)0047. [5] A Tanács 2012. április 26-i 2012/238/EK határozata. [6] COM(2012) 68 végleges. [7] SWD(2012) 150 végleges. [8] A Bizottság szolgálatai által a programban megadott
információk alapján a közös módszertannak megfelelően újraszámított,
egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított
egyenleg. [9] Belgiumban a kibocsátásnak csupán 37,9 %-a
származik az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere (ETS) alá tartozó ágazatokból.
A legfontosabb ETS-en kívüli ágazatok közül az országban a közúti közlekedés (21,5 %)
és az energiafelhasználás (38,9 % ) az ÜGH-kibocsátás legjelentősebb
forrása. . [10] Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése
szerint.