This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R2131
Regulation (EU) 2023/2131 of the European Parliament and of the Council of 4 October 2023 amending Regulation (EU) 2018/1727 of the European Parliament and of the Council and Council Decision 2005/671/JHA, as regards digital information exchange in terrorism cases
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/2131 rendelete (2023. október 4.) az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és a 2005/671/IB tanácsi határozatnak a terrorizmussal kapcsolatos ügyekben folytatott digitális információcsere tekintetében történő módosításáról
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/2131 rendelete (2023. október 4.) az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és a 2005/671/IB tanácsi határozatnak a terrorizmussal kapcsolatos ügyekben folytatott digitális információcsere tekintetében történő módosításáról
PE/74/2022/REV/1
HL L, 2023/2131, 2023.10.11, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2131/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
![]() |
Hivatalos Lapja |
HU Sorozat L |
2023/2131 |
2023.10.11. |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2023/2131 RENDELETE
(2023. október 4.)
az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és a 2005/671/IB tanácsi határozatnak a terrorizmussal kapcsolatos ügyekben folytatott digitális információcsere tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 85. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1) |
Az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) létrehozta az Eurojustot, és meghatározta annak feladatait, hatáskörét és feladatköreit. |
(2) |
A 2005/671/IB tanácsi határozat (3) kimondja, hogy a terrorizmus elleni küzdelemben alapvető fontosságú az illetékes szolgálatok számára, hogy a legteljesebb és leginkább naprakész információk birtokában legyenek. Az említett határozat előírja a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy tájékoztassák az Eurojustot a két vagy több tagállamot érintő vagy esetlegesen érintő terrorista bűncselekmények miatt indított büntetőeljárásokról és büntetőítéletekről. |
(3) |
A 2005/671/IB határozat értelmezésének következetlenségei miatt egyes esetekben az információkat nem osztják meg időben, az információkat egyáltalán nem osztják meg, vagy nem minden releváns információt osztanak meg. Az Eurojustnak elegendő információt kell kapnia ahhoz, hogy azonosítani tudja a határokon átnyúló nyomozások közötti kapcsolatokat. |
(4) |
Az (EU) 2018/1727 rendelet alapján az Eurojust egyik fontos feladata, hogy segítse a tagállamok illetékes hatóságait a nyomozások és büntetőeljárások lehető legjobb koordinációjának biztosításában, beleértve a nyomozások és büntetőeljárások közötti kapcsolatok azonosítását is. Az említett rendelet lehetővé teszi az Eurojust számára, hogy proaktívabb megközelítést alkalmazzon, és jobb szolgáltatásokat nyújtson a tagállamoknak, például azáltal, hogy javaslatot tesz nyomozás indítására, valamint azonosítja a koordinációs igényeket, a non bis in idem elv megszegésének potenciális eseteit és a büntetőeljárások hiányosságait. |
(5) |
2019 szeptemberében az Eurojust a 2005/671/IB határozat alapján létrehozta az európai terrorizmusellenes igazságügyi nyilvántartást azzal a konkrét céllal, hogy azonosítsa a terrorista bűncselekmények gyanúsítottjai elleni bírósági eljárások közötti lehetséges kapcsolatokat és az ilyen kapcsolatokból eredő esetleges koordinációs igényeket. |
(6) |
Az európai terrorizmusellenes igazságügyi nyilvántartást az (EU) 2018/1727 rendelet elfogadását követően hozták létre, következésképpen az említett nyilvántartás nincs megfelelően integrálva az Eurojust technikai infrastruktúrájába, és az (EU) 2018/1727 rendeletben sincs az említett nyilvántartásra vonatkozó hivatkozás. Ezért ezt a helyzetet orvosolni kell. |
(7) |
A terrorizmus elleni hatékony küzdelem érdekében döntő fontosságú a terrorista bűncselekmények nyomozására és az ezekkel kapcsolatos büntetőeljárásokra vonatkozó információk hatékony cseréje az illetékes nemzeti hatóságok és az uniós ügynökségek között. Alapvető fontosságú, hogy a lehető legteljesebb és leginkább naprakész információk álljanak rendelkezésre. |
(8) |
A terrorista szervezetek egyre gyakrabban vesznek részt más súlyos bűncselekményekben, és gyakran képezik szervezett hálózatok részét. Ez a részvétel olyan súlyos bűncselekményeket érint, mint az emberkereskedelem, a kábítószer-kereskedelem, a pénzügyi bűncselekmények és a pénzmosás. Az ilyen súlyos bűncselekmények tekintetében folytatott bírósági eljárásokat össze kell vetni egymással. |
(9) |
Annak érdekében, hogy az Eurojust azonosíthassa a terrorista bűncselekmények gyanúsítottjai elleni, határokon átnyúló bírósági eljárások közötti kapcsolatokat, valamint a terrorista bűncselekmények gyanúsítottjai elleni bírósági eljárások és az Eurojustnál más súlyos bűncselekményekkel kapcsolatban kezelt információk közötti kapcsolatokat, alapvető fontosságú, hogy az Eurojust – e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően – a lehető legkorábban megkapja az illetékes nemzeti hatóságoktól azokat az információkat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az Eurojust keresztellenőrzések révén azonosítani tudja ezeket a kapcsolatokat. |
(10) |
Annak érdekében, hogy adatokat szolgáltassanak az Eurojustnak, az illetékes nemzeti hatóságoknak pontosan tudniuk kell, hogy milyen típusú információkat kell továbbítaniuk, a nemzeti büntetőeljárások mely szakaszában és mely esetekben. Az illetékes nemzeti hatóságoknak strukturált, szervezett, szisztematikus és félig automatizált módon kell továbbítaniuk az információkat az Eurojust részére. A félig automatizált mód az, amelyben az információtovábbítás módja részben automatizált, részben pedig emberi ellenőrzés alatt áll. Az említett továbbítási mód várhatóan jelentősen megnöveli az Eurojusthoz beérkező információk minőségét és relevanciáját. |
(11) |
Az adatok megosztása, tárolása és keresztellenőrzése jelentősen növelni fogja az Eurojust által kezelt adatok mennyiségét. Ezeket az elemeket figyelembe kell venni az Eurojust által igényelt pénzügyi, emberi és technikai erőforrások – meglévő eljárásokon és kereteken belüli – meghatározásakor. |
(12) |
Az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) – a nemzeti jogba átültetve – a terrorista bűncselekmények meghatározására szolgáló referenciapont az illetékes nemzeti hatóságok számára. |
(13) |
Annak érdekében, hogy az Eurojust azonosítsa a terrorizmussal kapcsolatos nyomozások és a terrorista bűncselekmények gyanúsítottjai elleni bírósági eljárások közötti kapcsolatokat, a megbízható azonosítási adatok cseréje döntő fontosságú. Az Eurojust számára döntő fontosságú továbbá egy olyan adatkészlet létrehozása és tárolása, amely biztosítja az ilyen, terrorizmussal kapcsolatos nyomozás vagy bírósági eljárás alá vont személyek megbízható azonosítását. Az alfanumerikus adatokkal kapcsolatos bizonytalanságokra tekintettel ezért fontos a biometrikus adatok használata, különösen a harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, figyelembe véve azt, hogy a gyanúsítottak időnként hamis vagy kettős személyazonosságot használnak, valamint azt, hogy a nyomozási szakaszban gyakran a biometrikus adatok jelentik az egyetlen kapcsolatot a gyanúsítottakkal. Ezért, amennyiben a büntetőeljárásról vagy a büntetőeljárásban érvényesülő eljárási jogokról szóló nemzeti jogszabályok értelmében az illetékes nemzeti hatóságok biometrikus adatokat tárolnak és gyűjtenek, és engedélyezett számukra azok továbbítása, ezeknek a hatóságoknak képesnek kell leniük arra, hogy ilyen adatokat – amikor azok rendelkezésre állnak – cseréljenek az Eurojusttal. Tekintettel a biometrikus adatok érzékeny jellegére, valamint arra a hatásra, amelyet a biometrikus adatok kezelése gyakorol az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikke által elismert, a magán- és a családi élet tiszteletben tartására, valamint a személyes adatok védelmére, az ilyen adatokat csak olyan módon lehet továbbítani, amely szigorúan tiszteletben tartja a szükségesség, az arányosság és a célhoz kötöttség elvét, és kizárólag a terrorista bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőeljárás alá vont személyek azonosításának céljára szolgál. |
(14) |
Mivel a más bírósági eljárásokkal való meglévő kapcsolatokra vonatkozó információk a nyomozás korai szakaszában a leghasznosabbak, szükséges, hogy az illetékes nemzeti hatóságok haladéktalanul információt szolgáltassanak az Eurojustnak, amint az ügyet a nemzeti joggal összhangban igazságügyi hatóság elé utalták. Egy ügy akkor tekintendő igazságügyi hatóság elé utaltnak, amikor például az igazságügyi hatóságot folyamatban lévő nyomozásról tájékoztatják, az nyomozati intézkedést hagy jóvá vagy rendel el, vagy büntetőeljárás megindításáról határoz, az alkalmazandó nemzeti jogtól függően. Ha egy illetékes nemzeti hatóságnak már tudomása van a tagállamában folyó büntetőeljárások és egy másik tagállamban folyó büntetőeljárások közötti kapcsolatokról, erről tájékoztatnia kell az Eurojustot. |
(15) |
Figyelembe véve, hogy egyes tagállamok jogi hagyományaiban és rendszereiben az igazságügyi hatóságok nem felügyelik a nyomozásokat, hanem csak az eljárások későbbi szakaszaiban vesznek részt, ez a rendelet nem akadályozhatja meg az illetékes nemzeti hatóságokat abban, hogy nemzeti joguknak megfelelően a terrorizmussal kapcsolatos nyomozásokkal kapcsolatban egy korábbi szakaszban tájékoztatást nyújtsanak nemzeti tagjaiknak. |
(16) |
Az európai terrorizmusellenes igazságügyi nyilvántartásban szereplő adatok pontosságának biztosítása, a nyomozás lehető legkorábbi szakaszában a kapcsolatok azonosítása vagy a gyanúsítottak személyazonosságának megállapítása, és a határidők betartásának biztosítása érdekében az illetékes nemzeti hatóságoknak aktualizálniuk kell az általuk szolgáltatott információkat. Ezen aktualizálásoknak ki kell terjedniük a nyomozás alá vont személyre vonatkozó új információkra, az olyan bírósági határozatokra, mint az előzetes letartóztatás, a bírósági eljárás megindítása, a felmentések és a büntetőeljárás meg nem indításáról szóló jogerős határozatok, továbbá az igazságügyi együttműködés iránti kérelmekre, illetve a más joghatóságokkal való azonosított kapcsolatokra. |
(17) |
Az illetékes nemzeti hatóságok nem kötelezhetők arra, hogy a terrorista bűncselekményekre vonatkozó információkat a lehető legkorábbi szakaszban megosszák az Eurojusttal, amennyiben ez veszélyeztetné a folyamatban lévő nyomozásokat vagy egy személy biztonságát, vagy ellentétes lenne az érintett tagállam alapvető biztonsági érdekeivel. Az információmegosztási kötelezettségtől való ilyen eltéréseket csak rendkívüli körülmények között és eseti alapon lehet alkalmazni. Az említett kötelezettségtől való eltérés lehetőségének mérlegelésekor az illetékes nemzeti hatóságoknak megfelelően figyelembe kell venniük azt a tényt, hogy az Eurojust az e hatóságok által szolgáltatott információkat az uniós adatvédelmi joggal összhangban kezeli, és figyelembe kell venniük a bírósági eljárások bizalmas jellegét is. |
(18) |
Az érzékeny adatoknak az illetékes nemzeti hatóságok és az Eurojust közötti cseréje és az ilyen adatok kezelése céljából, az ilyen adatok jogosulatlan közlés és kibertámadások elleni védelme érdekében biztonságos kommunikációs csatornákat kell használni, például egy decentralizált informatikai rendszert vagy a 2008/976/IB tanácsi határozatban (5) említett biztonságos távközlési kapcsolatot. Az ilyen használat nem sértheti a jövőbeli technológiai fejleményeket. |
(19) |
A biztonságos adatcsere, valamint a kommunikáció és az adatcsere integritásának védelme érdekében az ügyviteli rendszert össze kell kapcsolni biztonságos kommunikációs csatornákkal, és a rendszernek magas szintű kiberbiztonsági előírásoknak kell megfelelnie. Az ilyen biztonságos kommunikációs csatornák felhasználhatók az ügyviteli rendszer más uniós információs rendszerekkel való összekapcsolására is, amennyiben az említett rendszereket létrehozó jogi aktusok előírják az Eurojust hozzáférését. |
(20) |
A decentralizált informatikai rendszernek lehetővé kell tennie az illetékes nemzeti hatóságok és az Eurojust közötti biztonságos adatcserét anélkül, hogy bármely uniós intézmény, szerv vagy hivatal részt venne az ilyen információcserék lényegében. A decentralizált informatikai rendszernek a tagállamok és az Eurojust informatikai háttérrendszereiből kell állnia, amelyeket interoperábilis hozzáférési pontok kapcsolnak össze. A decentralizált informatikai rendszer hozzáférési pontjainak az e-CODEX-en kell alapulniuk. |
(21) |
Ezen rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében az e rendelet hatálya alá tartozó esetekben a decentralizált informatikai rendszer létrehozása és használata tekintetében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni. |
(22) |
A strukturálatlan adatok továbbítása manuális beavatkozást tesz szükségessé, további adminisztratív terhet jelent, és rontja a keresztellenőrzés eredményeinek minőségét. Ezért az illetékes nemzeti hatóságoknak strukturált módon kell továbbítaniuk az adatokat, megfelelve az „Európai interoperabilitási keret – Végrehajtási stratégia” című, 2017. március 23-i bizottsági közleményben említett európai interoperabilitási keretben meghatározott minimális interoperabilitási követelményeknek. Emellett az illetékes nemzeti hatóságok adminisztratív terheinek csökkentése, valamint a szükséges adatok rendszeres és gyors rendelkezésre bocsátásának biztosítása érdekében az adattovábbítást a lehető legnagyobb mértékben automatizálni kell. |
(23) |
Korszerűsített ügyviteli rendszerre van szükség ahhoz, hogy az Eurojust biztonságosan kezelhesse a különleges adatokat. Az új rendszernek integrálnia és támogatnia kell az európai terrorizmusellenes igazságügyi nyilvántartás funkcióit, és javítania kell az Eurojust kapacitásait a kapcsolatok azonosítását illetően, ugyanakkor főszabályként teljes mértékben ki kell használnia a biometrikus adatok összevetésére szolgáló, már meglévő nemzeti és uniós szintű mechanizmusok kínálta előnyöket. |
(24) |
Fontos fenntartani a nemzeti tagok ellenőrzését és felelősségét azon adatok tekintetében, amelyeket az illetékes nemzeti hatóságoktól kapnak. A műveleti vonatkozású személyes adatok alapértelmezés szerint nem oszthatók meg egy másik tagállammal. A műveleti vonatkozású személyes adatok csak annyiban oszthatók meg, amennyiben az illetékes nemzeti hatóságok engedélyezik az adatcserét. A potenciális kapcsolatok nyomon követésének digitalizálása és felgyorsítása, valamint az adatok feletti teljeskörű ellenőrzés biztosítása érdekében kezelési kódokat kell bevezetni. |
(25) |
Napjainkban a terrorizmus, valamint a súlyos és szervezett bűnözés nagyon dinamikus és globalizált jelenségek, amelyek gyakran két vagy több tagállamot is érintenek. Bár a terrorizmusnak már korábban is volt egy erős transznacionális összetevője, az elektronikus kommunikáció használatával és elérhetőségével jelentősen megnőtt a terrorista bűncselekmények elkövetői közötti transznacionális együttműködés. Előfordulhat, hogy a terrorista bűncselekmény transznacionális jellege nem ismert abban az időpontban, amikor az ügyet igazságügyi hatóság elé utalják, de az adatok Eurojust által végzett keresztellenőrzése során kiderülhet. A terrorista bűncselekményekre irányuló nyomozás vagy azok büntetőeljárás alá vonása ezért szükségessé teszi a bűnüldöző hatóságok közötti koordinációt és együttműködést, illetve a közös alapokon folytatott bűnüldözést, amint azt az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 85. cikke előírja. A terrorizmussal kapcsolatos ügyekre vonatkozó információkat időben ki kell cserélni az Eurojusttal, kivéve, ha az ügy sajátos körülményei egyértelműen arra utalnak, hogy az tisztán nemzeti jellegű. |
(26) |
A terrorizmussal kapcsolatos ügyekben folytatott nyomozást és büntetőeljárást gyakran akadályozza a nemzeti nyomozó és bűnüldöző hatóságok közötti információcsere hiánya. Annak érdekében, hogy a terrorizmussal kapcsolatos új nyomozások összevethetők legyenek a korábbi nyomozásokkal, és a lehetséges kapcsolatokat azonosítani lehessen, biztosítani kell, hogy a korábbi nyomozásokra és büntetőítéletekre vonatkozó adatok megőrzési ideje megfelelő legyen az operatív tevékenységek szempontjából. Ezért meg kell hosszabbítani az adatoknak az európai terrorizmusellenes igazságügyi nyilvántartásban való tárolására vonatkozó határidőket. |
(27) |
A terrorizmussal kapcsolatos új nyomozásoknak a korábbi nyomozásokkal való összevetésére nyíló lehetőség a lehetséges kapcsolatok azonosítását eredményezheti, és szükségessé teheti az együttműködést. Az ilyen összevetések kideríthetik, hogy egy adott tagállamban folyamatban lévő ügyben gyanúsított vagy büntetőeljárás alá vont személy egy másik tagállamban egy lezárt ügyben gyanúsított volt vagy abban büntetőeljárás alá vonták. Azonosíthat olyan kapcsolatokat is folyamatban lévő nyomozások vagy büntetőeljárások között, amelyek egyébként rejtve maradtak volna. Ez abban az esetben is megtörténhet, ha a korábbi nyomozások felmentéssel vagy a büntetőeljárás meg nem indításáról szóló jogerős határozattal zárultak. Ezért adott esetben minden korábbi nyomozásra vonatkozóan kell tárolni adatokat, nem csak a büntetőítéletekre vonatkozóan. |
(28) |
Biztosítani kell, hogy a felmentéssel vagy a büntetőeljárás meg nem indításáról szóló jogerős határozattal zárult nyomozásokból származó adatokat kizárólag büntetőeljárás lefolytatása céljából kezeljék. Az ilyen információk a folyamatban lévő nyomozásokkal és büntetőeljárásokkal fennálló kapcsolatok azonosításán, valamint az említett nyomozások és büntetőeljárások támogatásán kívül más célra nem használhatók fel. Amennyiben az illetékes nemzeti hatóság eseti alapon másként nem határoz, az Eurojust számára lehetővé kell tenni, hogy folytassa az ilyen műveleti vonatkozású adatok kezelését. Amennyiben a felmentésről vagy a büntetőeljárás meg nem indításáról szóló határozat jogerőre emelkedését követően az illetékes nemzeti hatóság úgy határoz, hogy a felmentett vagy büntetőeljárás alá nem vont személyek adatainak kezelésére nincs szükség – többek között az ügy sajátosságai vagy a felmentés vagy a büntetőeljárás meg nem indításának okai miatt –, az említett adatokat törölni kell. |
(29) |
Az Eurojust 12 együttműködési megállapodást kötött harmadik országokkal, amelyek lehetővé teszik műveleti vonatkozású személyes adatok továbbítását és harmadik ország egy összekötő ügyészének az Eurojusthoz való kirendelését. Ezen túlmenően az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (7) lehetővé teszi összekötő ügyész kirendelését. A Tanács 2021 márciusában megbízta a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat az Eurojust és 13 további harmadik ország – nevezetesen Algéria, Argentína, Örményország, Bosznia-Ηercegovina, Brazília, Kolumbia, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Tunézia és Törökország – között kötendő együttműködési megállapodásokról. |
(30) |
Bár az (EU) 2018/1727 rendelet jogalapot biztosít a harmadik országokkal folytatott együttműködéshez és adatcseréhez, nem tartalmaz szabályokat a harmadik országok Eurojusthoz kirendelt összekötő ügyészeivel való együttműködés formális és technikai vonatkozásai, különösen az ügyviteli rendszerhez való hozzáférésük tekintetében. A jogbiztonság érdekében az (EU) 2018/1727 rendeletnek egyértelmű jogalapot kell biztosítania az Eurojust és harmadik országok összekötő ügyészei közötti együttműködéshez és az ügyviteli rendszerhez való hozzáférésükhöz. Az Eurojustnak a naprakész technikai kialakítás és szigorú belső szabályok révén megfelelő biztosítékokat és biztonsági intézkedéseket kell végrehajtania az adatok és az alapvető jogok védelme érdekében. |
(31) |
A műveleti vonatkozású személyes adatok e rendelettel összhangban történő kezelése során az Eurojustnak magas szintű adatvédelmet kell biztosítania. A műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése tekintetében az Eurojust az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 3. cikke és IX. fejezete, valamint az (EU) 2022/838 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) és e rendelettel módosított (EU) 2018/1727 rendeletben meghatározott, a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére vonatkozó különös szabályok hatálya alá tartozik. Az említett rendelkezések az Eurojust által kezelt valamennyi műveleti vonatkozású személyes adat kezelésére alkalmazandók. Különösen az ügyviteli rendszerben kezelt összes műveleti vonatkozású személyes adatra alkalmazandók, függetlenül attól, hogy azokat az (EU) 2018/1727 rendelettel összhangban nemzeti tagok, nemzeti levelezők, összekötő ügyészek vagy más, engedéllyel rendelkező személyek kezelik. |
(32) |
Az arra vonatkozó döntéseknek, hogy az Eurojust támogassa-e a nyomozó és a bűnüldöző hatóságok közötti koordinációt és együttműködést, és ha igen, milyen módon, kizárólag az érintett tagállamok illetékes hatóságainak hatáskörében kell maradnia, figyelemmel az alkalmazandó nemzeti jogra, az uniós jogra vagy a nemzetközi jogra, beleértve a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezményeket vagy más nemzetközi megállapodásokat. |
(33) |
A jogbiztonság érdekében tisztázni kell az illetékes nemzeti hatóságok és az Eurojust közötti, terrorizmussal kapcsolatos ügyekben megvalósuló, a 2005/671/IB határozat és az (EU) 2018/1727 rendelet alapján történő információcserére vonatkozó kapcsolatot. Ezért a vonatkozó rendelkezéseket el kell hagyni a 2005/671/IB határozatból, és azokat be kell illeszteni az (EU) 2018/1727 rendeletbe. |
(34) |
Míg egyes illetékes nemzeti hatóságok már rendelkeznek a 2008/976/IB határozat 9. cikkében említett biztonságos távközlési kapcsolattal, számos illetékes nemzeti hatóság még nem rendelkezik az említett biztonságos távközlési kapcsolattal vagy biztonságos kommunikációs csatornákkal. Annak érdekében, hogy a tagállamoknak elegendő idejük legyen arra, hogy ilyen kapcsolatot bocsássanak az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére, átmeneti végrehajtási időszakot kell biztosítani. |
(35) |
Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével és 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
(36) |
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
(37) |
Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2022. január 26-án véleményt nyilvánított, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2018/1727 rendelet módosításai
Az (EU) 2018/1727 rendelet a következőképpen módosul:
1. |
A 3. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(5) Az Eurojust segítséget nyújthat olyan nyomozásokhoz és büntetőeljárásokhoz is, amelyek csak egy tagállamot és egy harmadik országot vagy egy tagállamot és egy nemzetközi szervezetet érintenek, feltéve, hogy az adott harmadik országgal vagy az adott nemzetközi szervezettel az 52. cikk értelmében együttműködési megállapodást vagy együttműködést intézményesítő megállapodást kötöttek, vagy feltéve, hogy egy konkrét esetben az ilyen segítségnyújtáshoz alapvető érdek fűződik. Annak eldöntése, hogy a tagállamok nyújtanak-e jogsegélyt egy harmadik országnak vagy egy nemzetközi szervezetnek, és ha igen, milyen módon, az érintett tagállam illetékes hatóságának kizárólagos hatáskörébe tartozik, figyelemmel az alkalmazandó nemzeti jogra, az uniós vagy a nemzetközi jogra.” |
2. |
A 20. cikk a következőképpen módosul:
|
3. |
A 21. cikk a következőképpen módosul:
|
4. |
A rendelet a következő cikkel egészül ki: „21a. cikk Információcsere terrorizmussal kapcsolatos ügyekben (1) Terrorista bűncselekmények tekintetében az illetékes nemzeti hatóságok – amint az ügyet a nemzeti joggal, különösen a nemzeti büntető eljárásjoggal összhangban az igazságügyi hatóságok elé utalják – tájékoztatják nemzeti tagjaikat az igazságügyi hatóságok által felügyelt, folyamatban lévő vagy lezárt bűnügyi nyomozásokról, továbbá a folyamatban lévő vagy lezárt büntetőeljárásokról és bírósági eljárásokról, valamint a terrorista bűncselekményekre vonatkozó bírósági határozatokról. Ez a kötelezettség a terrorista bűncselekményekkel kapcsolatos valamennyi bűnügyi nyomozásra vonatkozik, függetlenül attól, hogy ismert kapcsolat áll-e fenn egy másik tagállammal vagy harmadik országgal, kivéve, ha a bűnügyi nyomozás – sajátos körülményei miatt – egyértelműen csak egy tagállamot érint. (2) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó, amennyiben:
(3) E cikk alkalmazásában terrorista bűncselekmények az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*1) említett bűncselekmények. (4) Az (1) bekezdéssel összhangban továbbított információk körébe a III. mellékletben foglalt műveleti vonatkozású személyes adatok, valamint nem személyes adatok tartoznak. Ezek az információk a III. melléklet d) pontja szerinti személyes adatokat is tartalmazhatnak, de csak akkor, ha az ilyen személyes adatok az illetékes nemzeti hatóságok birtokában vannak, vagy azokat a nemzeti joggal összhangban továbbítani lehet az említett hatóságok részére, és ha az említett adatok továbbítására az érintett 27. cikk (5) bekezdése szerinti megbízható azonosításához szükség van. (5) Az illetékes nemzeti hatóságoknak a (2) bekezdésre figyelemmel tájékoztatniuk kell nemzeti tagjaikat az (1) bekezdés alapján továbbított információkban bekövetkezett minden változásról, indokolatlan késedelem nélkül, de lehetőség szerint legkésőbb az adott változást követő 10 munkanapon belül. (6) Az illetékes nemzeti hatóság nem köteles ezeket az információkat megadni, ha azokat már továbbították az Eurojustnak. (7) Az illetékes nemzeti hatóság az e cikk értelmében nyújtott információk alapján azonosított kapcsolatokat illetően bármikor kérheti az Eurojust támogatását a nyomonkövetési intézkedéshez. (*1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/541 irányelve (2017. március 15.) a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 88., 2017.3.31., 6. o.).” " |
5. |
A rendelet a következő cikkekkel egészül ki: „22a. cikk Biztonságos digitális kommunikáció és adatcsere az illetékes nemzeti hatóságok és az Eurojust között (1) Az illetékes nemzeti hatóságok és az Eurojust közötti, e rendelet szerinti kommunikációt decentralizált informatikai rendszeren keresztül kell folytatni. A 23. cikkben említett ügyviteli rendszert össze kell kapcsolni egy olyan, az egyes tagállamok és az Eurojust egyéni felelőssége mellett és irányítása alatt működő informatikai rendszerekből és interoperábilis e-CODEX hozzáférési pontokból álló hálózattal, amely lehetővé teszi a biztonságos és megbízható, határokon átnyúló információcserét (a továbbiakban: decentralizált informatikai rendszer). (2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti információcsere a decentralizált informatikai rendszer rendelkezésre állásának hiánya vagy rendkívüli körülmények miatt nem lehetséges, azt a leggyorsabb, legmegfelelőbb alternatív eszközzel kell végrehajtani. A tagállamok és az Eurojust biztosítják, hogy az alternatív kommunikációs eszközök megbízhatóak legyenek, és azonos szintű biztonságot és adatvédelmet nyújtsanak. (3) Az illetékes nemzeti hatóságok az e rendelet 21. és 21a. cikkében említett információkat félig automatizáltan és strukturált módon továbbítják a nemzeti nyilvántartásokból az Eurojustnak. Az ilyen továbbítás részletes szabályait a Bizottság az Eurojusttal konzultálva, e rendelet 22b. cikkével összhangban végrehajtási jogi aktusban határozza meg. Az említett végrehajtási jogi aktusban meg kell határozni különösen az e rendelet III. mellékletének d) pontja értelmében továbbított adatok formátumát és az ilyen adatok továbbítására vonatkozó szükséges műszaki szabványokat, valamint meg kell határozni az (EU) 2022/850 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 3. cikkének 9. pontjában meghatározott digitális eljárási szabványokat. (4) A Bizottság felel azon referenciaalkalmazási szoftver létrehozásáért, karbantartásáért és fejlesztéséért, amelyet a tagállamok és az Eurojust háttérrendszerként való alkalmazás céljából választhatnak. Az említett referenciaalkalmazási szoftvert moduláris alapon kell kialakítani, vagyis azoktól az e-CODEX-komponensektől külön kell csomagolni és rendelkezésre bocsátani, amelyek a szoftvernek a decentralizált informatikai rendszerhez való kapcsolódásához szükségesek. Az említett kialakításnak lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy határokon átnyúló felhasználás céljából újra felhasználják vagy fejlesszék meglévő nemzeti igazságügyi kommunikációs infrastruktúráikat, valamint az Eurojust számára, hogy ügyviteli rendszerét összekapcsolja a decentralizált informatikai rendszerrel. (5) A referenciaialkalmazási szoftvert a Bizottság ingyenesen bocsátja rendelkezésre, tartja karban és támogatja. A referenciaialkalmazási szoftver létrehozását, karbantartását és fejlesztését az Unió általános költségvetéséből kell finanszírozni. (6) A tagállamok és az Eurojust maguk viselik az (EU) 2022/850 rendelet 3. cikkének 3. pontjában meghatározott engedélyezett e-CODEX hozzáférési pont létrehozásával és működtetésével, valamint a vonatkozó informatikai rendszereiknek a hozzáférési pontokkal való interoperabilitás érdekében történő létrehozásával és kiigazításával kapcsolatos költségeiket. 22b. cikk Végrehajtási jogi aktusok Bizottság általi elfogadása (1) A Bizottság elfogadja az e rendelet szerinti decentralizált kommunikációs informatikai rendszer létrehozásához és használatához szükséges végrehajtási jogi aktusokat, amelyek meghatározzák a következőket:
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokat 2025. november 1-ig, a 22c. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. 22c. cikk A bizottsági eljárás (1) A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) értelmében vett bizottságnak minősül. (2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó. (*2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/850 rendelete (2022. május 30.) a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén történő, határokon átnyúló elektronikus adatcserére szolgáló számítógépes rendszerről (e-CODEX-rendszer) és az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról (HL L 150., 2022.6.1., 1. o.)." (*3) Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).” " |
6. |
A 23., a 24. és a 25. cikk helyébe a következő szöveg lép: „23. cikk Ügyviteli rendszer (1) Az Eurojust ügyviteli rendszert hoz létre a II. mellékletben felsorolt műveleti vonatkozású személyes adatok, a III. mellékletben felsorolt adatok és a nem személyes adatok kezelésére. (2) Az ügyviteli rendszer céljai:
(3) Az ügyviteli rendszer összeköthető a 2008/976/IB tanácsi határozat (*4) 9. cikkében említett biztonságos távközlési kapcsolattal és más biztonságos kommunikációs csatornákkal, az alkalmazandó uniós joggal összhangban. (4) Amennyiben az Eurojust számára hozzáférést biztosítottak egyéb uniós jogi aktusok alapján létrehozott más uniós információs rendszerekben lévő vagy rendszerekből származó adatokhoz, az Eurojust az ügyviteli rendszert igénybe veheti ahhoz, hogy hozzáférjen ezekhez az adatokhoz vagy csatlakozzon ezekhez az információs rendszerekhez információk – többek között személyes adatok – lekérdezése és kezelése céljából, feltéve, hogy ez feladatainak ellátásához szükséges, és összhangban van az ezeket az információs rendszereket létrehozó uniós jogi aktusokkal. (5) A (3) és a (4) bekezdés nem terjeszti ki az Eurojust számára más uniós információs rendszerekhez, az e rendszereket létrehozó uniós jogi aktusok alapján biztosított hozzáférési jogokat. (6) A nemzeti tagok feladataik ellátása során – e rendelettel vagy más alkalmazandó jogi eszközökkel összhangban – kezelhetnek személyes adatokat olyan konkrét ügyekben, amelyeken dolgoznak. Lehetővé kell tenniük az adatvédelmi tisztviselő számára, hogy hozzáférjen az ügyviteli rendszerben kezelt személyes adatokhoz. (7) A műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése céljából az Eurojust nem hozhat létre az ügyviteli rendszertől eltérő automatizált adatkészletet. A nemzeti tagok ideiglenesen tárolhatnak és elemezhetnek személyes adatokat annak meghatározása céljából, hogy az adott adatok relevánsak-e az Eurojust feladatai szempontjából, és bevihetők-e az ügyviteli rendszerbe. Az említett adatok legfeljebb három hónapig tárolhatók. 24. cikk Az információk kezelése az ügyviteli rendszerben (1) A nemzeti tagnak az e rendelettel vagy más alkalmazandó jogi eszközökkel összhangban részére továbbított információkat az ügyviteli rendszerben kell tárolnia. A nemzeti tag felel az általa kezelt adatokkal való gazdálkodásért. (2) A nemzeti tag eseti alapon dönthet arról, hogy korlátozza-e a hozzáférést az információkhoz, vagy egészben vagy részben hozzáférést ad azokhoz a többi nemzeti tag, az Eurojusthoz kirendelt összekötő ügyészek, az Eurojust engedéllyel rendelkező személyzete vagy az adminisztratív igazgatótól kapott szükséges felhatalmazással rendelkező és az Eurojust nevében eljáró egyéb személy számára. (3) Amennyiben a 23. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett kapcsolatot azonosítottak, a nemzeti tagnak az illetékes nemzeti hatóságokkal konzultálva általános vagy konkrét módon jeleznie kell az információk további kezelésére, az azokhoz való hozzáférésre és az információk továbbítására vonatkozó korlátozásokat. 25. cikk Nemzeti szintű hozzáférés az ügyviteli rendszerhez (1) A 20. cikk (3) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett személyek legfeljebb a következő adatokhoz férhetnek hozzá:
(2) A nemzeti tag – az e cikk (1) bekezdésében meghatározott korlátozásokon belül – dönt a 20. cikk (3) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett személyek részére a saját tagállamában biztosított hozzáférés mértékéről. (3) A 21a. cikkel összhangban szolgáltatott adatokhoz nemzeti szinten csak a 20. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett, terrorizmus ügyében eljáró nemzeti levelezők férhetnek hozzá. (4) Az egyes tagállamok a nemzeti tagjukkal folytatott konzultációt követően dönthetnek úgy, hogy a 20. cikk (3) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett személyek az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében meghatározott korlátozásokon belül bevihetnek a tagállamukra vonatkozó információkat az ügyviteli rendszerbe. Az ilyen módon bevitt információkat az adott nemzeti tagnak validálnia kell. A testület megállapítja e bekezdés gyakorlati végrehajtásának részleteit. A tagállamok értesítik az Eurojustot és a Bizottságot az e bekezdés végrehajtására vonatkozó döntésükről. A Bizottság erről tájékoztatja a többi tagállamot. (*4) A Tanács 2008/976/IB határozata (2008. december 16.) az Európai Igazságügyi Hálózatról (HL L 348., 2008.12.24., 130. o.).” " |
7. |
A 27. cikk a következőképpen módosul:
|
8. |
A 29. cikk a következőképpen módosul:
|
9. |
A rendelet a következő cikkel egészül ki: „54a. cikk Harmadik országok összekötő ügyészei (1) Az Eurojust és az adott harmadik ország között 2019. december 12. előtt megkötött együttműködési megállapodás vagy az Unió és a harmadik ország között az EUMSZ 218. cikke értelmében kötött, összekötő ügyész kirendelését lehetővé tevő nemzetközi megállapodás alapján a harmadik ország összekötő ügyésze kirendelhető az Eurojusthoz. (2) Az összekötő ügyész jogait és kötelezettségeit az (1) bekezdésben említett együttműködési megállapodásban vagy nemzetközi megállapodásban, vagy a 47. cikk (3) bekezdésével összhangban megkötött munkamegállapodásban kell meghatározni. (3) Az Eurojusthoz kirendelt összekötő ügyészek számára a biztonságos adatcsere érdekében hozzáférést kell biztosítani az ügyviteli rendszerhez. A 45. és a 46. cikkel összhangban az Eurojust továbbra is felelős a személyes adatoknak az összekötő ügyészek által az ügyviteli rendszerben való kezeléséért. Műveleti vonatkozású személyes adatok harmadik ország összekötő ügyésze részére történő, az ügyviteli rendszeren keresztüli továbbítására csak az e rendeletben, az adott országgal kötött megállapodásban vagy más alkalmazandó jogi eszközökben meghatározott szabályok és feltételek mellett kerülhet sor. A 24. cikk (1) bekezdésének második albekezdése és a 24. cikk (2) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó az összekötő ügyészekre. A testület megállapítja a hozzáférés részletes feltételeit.” |
10. |
A 80. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki: „(9) Amennyiben az új ügyviteli rendszer még nem működik, az Eurojust 2025. december 1-ig továbbra is használhatja az ideiglenes munkafájlokból és egy tárgymutatóból álló ügyviteli rendszert. (10) Az illetékes nemzeti hatóságok és az Eurojust az e rendelet 22b. cikkében említett végrehajtási jogi aktus hatálybalépésének időpontjától számított kétéves időszakot követő hónap első napjáig továbbra is használhatnak a 22a. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő egyéb kommunikációs csatornákat, amennyiben a 22a. cikk (1) bekezdésében említett kommunikációs csatornák még nem állnak rendelkezésre a közöttük történő közvetlen információcsere céljára. (11) Az illetékes nemzeti hatóságok az e rendelet 22b. cikkében említett végrehajtási jogi aktus hatálybalépésének időpontjától számított kétéves időszakot követő hónap első napjáig folytathatják az információszolgáltatást a 22a. cikk (3) bekezdése szerinti félig automatizálttól eltérő egyéb módon is, amennyiben a technikai követelmények még nem teljesülnek.” |
11. |
A rendelet a következő melléklettel egészül ki: „III. MELLÉKLET
|
2. cikk
A 2005/671/IB határozat módosítása
A 2005/671/IB határozat a következőképpen módosul:
1. |
Az 1. cikk c) pontját el kell hagyni. |
2. |
A 2. cikk a következőképpen módosul:
|
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Strasbourgban, 2023. október 4-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
R. METSOLA
a Tanács részéről
az elnök
J. M. ALBARES BUENO
(1) Az Európai Parlament 2023. július 12-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2023. szeptember 18-i határozata.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1727 rendelete (2018. november 14.) az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 138. o.).
(3) A Tanács 2005/671/IB határozata (2005. szeptember 20.) a terrorista bűncselekményekre vonatkozó információcseréről és együttműködésről (HL L 253., 2005.9.29., 22. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/541 irányelve (2017. március 15.) a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 88., 2017.3.31., 6. o.).
(5) A Tanács 2008/976/IB határozata (2008. december 16.) az Európai Igazságügyi Hálózatról (HL L 348., 2008.12.24., 130. o.).
(6) Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).
(7) HL L 149., 2021.4.30., 10. o.
(8) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).
(9) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/838 rendelete (2022. május 30.) az (EU) 2018/1727 rendeletnek a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel, a háborús bűncselekményekkel és a kapcsolódó bűncselekményekkel összefüggő bizonyítékok Eurojustnál történő megőrzése, elemzése és tárolása tekintetében történő módosításáról (HL L 148., 2022.5.31., 1. o.).
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2131/oj
ISSN 1977-0731 (electronic edition)