This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02021R0241-20210218
Regulation (EU) 2021/241 of the European Parliament and of the Council of 12 February 2021 establishing the Recovery and Resilience Facility
Consolidated text: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról
02021R0241 — HU — 18.02.2021 — 000.004
Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/241 RENDELETE (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 057, 2021.2.18., 17. o) |
Helyesbítette:
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/241 RENDELETE
(2021. február 12.)
a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról
I. FEJEZET
Általános rendelkezések és finanszírozás
1. cikk
Tárgy
E rendelet létrehozza a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt (a továbbiakban: az eszköz).
E rendelet megállapítja az eszköz célkitűzéseit, finanszírozását, az annak keretében nyújtott uniós finanszírozás formáit, valamint az ilyen finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
„uniós pénzeszközök”: az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, a Méltányos Átállást Támogató Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a 2021-2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet) hatálya alá tartozó pénzeszközök;
„pénzügyi hozzájárulás”: egy tagállamnak allokálható vagy allokált, az eszköz keretében nyújtható vissza nem térítendő pénzügyi támogatás;
„európai szemeszter”: az 1466/97/EK tanácsi rendelet ( 1 ) 2a. cikkében meghatározott eljárás;
„mérföldkövek és célok”: valamely reform vagy beruházás megvalósítása irányába tett előrehaladás mértékei, ahol a mérföldkövek minőségi eredményeket, a célok pedig mennyiségi eredményeket jelentenek;
„reziliencia”: a gazdasági, társadalmi és környezeti sokkhatásokkal vagy tartós strukturális változásokkal szembeni méltányos, fenntartható és inkluzív módon történő fellépés képessége; és
„jelentős károkozás elkerülése”: tartózkodás olyan gazdasági tevékenységek támogatásától vagy végzésétől, amelyek az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke értelmében jelentős kárt okoznak adott esetben valamely környezeti célkitűzés tekintetében.
3. cikk
Alkalmazási kör
Az eszköz alkalmazási köre a következő hat pillérre tagolt, európai jelentőségű szakpolitikai területekre utal:
zöld átállás;
digitális transzformáció;
intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés, beleértve a gazdasági kohéziót, a foglalkoztatást, a termelékenységet, a versenyképességet, a kutatást, a fejlesztést és az innovációt, valamint az erős kkv-kat magában foglaló, jól működő belső piacot;
társadalmi és területi kohézió;
egészségügy, valamint gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia, többek között a válsághelyzetekre való felkészültség és a válsághelyzetekre való reagálási képesség növelése céljából; és
a következő generációra, a gyermekekre és a fiatalokra – így például az oktatásra és a készségekre – vonatkozó szakpolitikák.
4. cikk
Általános és egyedi célkitűzések
5. cikk
Horizontális elvek
6. cikk
Az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó források
Az (EU) 2020/2094 rendelet 1. cikkében említett intézkedéseket az eszköz keretében a következőképpen kell végrehajtani:
az (EU) 2020/2094 2. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett, vissza nem fizetendő pénzügyi támogatásra rendelkezésre álló, 2018-as árakon legfeljebb 312 500 000 000 EUR összegből, az (EU) 2020/2094 rendelet 3. cikkének (4) és (7) bekezdésében meghatározott feltételek mellett.
Az (EU) 2020/2094 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésének megfelelően ezek az összegek külső címzett bevételnek minősülnek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdése alkalmazásában.
az (EU) 2020/2094 rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett, a tagállamok számára az e rendelet 14. és 15. cikke szerint hiteltámogatásra rendelkezésre álló, 2018-as árakon legfeljebb 360 000 000 000 EUR összegből, az (EU) 2020/2094 rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételek mellett.
7. cikk
A megosztott irányítású programokból származó források és a források felhasználása
8. cikk
Végrehajtás
Az eszközt az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott releváns szabályokkal, különösen a költségvetési rendelettel és az (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelettel ( 2 ) összhangban a Bizottság hajtja végre közvetlen irányítással.
9. cikk
Addicionalitás és kiegészítő finanszírozás
Az eszköz keretében nyújtott támogatás kiegészíti az egyéb uniós programok és eszközök keretében nyújtott támogatást. A reformok és a beruházási projektek támogatásban részesülhetnek más uniós programokból és eszközökből, feltéve, hogy az ilyen támogatás nem ugyanazon költségeket fedezi.
10. cikk
Az eszközt a gondos gazdasági kormányzáshoz kötő intézkedések
A Bizottság javaslatot tehet a Tanácsnak arra, hogy teljes egészében vagy részben függessze fel a kötelezettségvállalásokat vagy kifizetéseket a következő esetek bármelyikével kapcsolatban:
amennyiben a Tanács az 1176/2011/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban azzal az indokkal, hogy a tagállam elégtelen kiigazító intézkedési tervet nyújtott be, egymást követően két ajánlást fogad el a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő ugyanazon eljárás során;
ha a Tanács az 1176/2011/EU rendelet 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő ugyanazon eljárás során egymást követően két olyan határozatot fogad el, amely megállapítja a tagállam részéről a teljesítés elmulasztását, mivel az nem hajtotta végre az ajánlott kiigazító intézkedéseket;
ha a Bizottság megállapítja, hogy a tagállam nem hozta meg a 332/2002/EK rendeletben említett intézkedéseket, és ennek következtében úgy határoz, hogy nem engedélyezi az adott tagállam számára megítélt pénzügyi támogatás folyósítását;
ha a Tanács úgy határoz, hogy a tagállam nem teljesíti a 472/2013/EU rendelet 7. cikkében említett makrogazdasági kiigazítási programot, illetve az EUMSZ 136. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadott tanácsi határozatban kért intézkedéseket.
Elsőbbséget kell biztosítani a kötelezettségvállalások felfüggesztésének; a kifizetéseket csak akkor lehet felfüggeszteni, ha azonnali intézkedésre van szükség, valamint jelentős meg nem felelés esetén.
A kifizetések felfüggesztéséről szóló határozat a felfüggesztésről szóló határozat dátuma után benyújtott kifizetési kérelmekre alkalmazandó.
A kötelezettségvállalások felfüggesztése a felfüggesztésről szóló határozat elfogadását követő év január 1-jétől kezdődően alkalmazandó a kötelezettségvállalásokra.
A Tanács végrehajtási jogi aktus révén, a Bizottságnak az (1) és (2) bekezdésben említett javaslata alapján határozatot fogad el a kifizetések felfüggesztésével kapcsolatban.
A kötelezettségvállalások felfüggesztésének szintje a kötelezettségvállalások legfeljebb 25%-a vagy a nominális GDP 0,25%-a lehet, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb, a következő esetek bármelyikében:
a túlzotthiány-eljárás során az (1) bekezdésben említettek szerinti meg nem felelés első esetében;
a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás során a kiigazító intézkedési tervhez kapcsolódó, a (2) bekezdés a) pontjában említettek szerinti meg nem felelés első esetében;
a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás során az ajánlott kiigazító intézkedésnek való, a (2) bekezdés b) pontjában említettek szerinti meg nem felelés esetében;
a (2) bekezdés c) és d) pontjában említettek szerinti meg nem felelés első esetében.
A tartós meg nem felelés esetében a kötelezettségvállalások felfüggesztése meghaladhatja az első albekezdésben meghatározott maximális százalékokat.
A Tanács az alábbi esetekben szünteti meg a kötelezettségvállalások felfüggesztését a Bizottság ajánlása alapján a jelen cikk (3) bekezdésének első albekezdésében meghatározott eljárás szerint:
amennyiben a túlzott hiány esetén követendő eljárást az 1467/97/EK rendelet 9. cikkével összhangban felfüggesztik, vagy a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (12) bekezdésével összhangban úgy határozott, hogy hatályon kívül helyezi a túlzott hiány fennállásáról szóló határozatot;
amennyiben a Tanács jóváhagyta az 1176/2011/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban az érintett tagállam által benyújtott kiigazító intézkedési tervet, vagy az említett rendelet 10. cikkének (5) bekezdésével összhangban felfüggesztik a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárást, vagy a Tanács az említett rendelet 11. cikkével összhangban lezárta a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárást;
amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tagállam meghozta a megfelelő intézkedéseket a 332/2002/EK rendeletben foglaltak szerint;
amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett tagállam megfelelő intézkedéseket hozott a 472/2013/EU rendelet 7. cikkében említett makrogazdasági kiigazítási program végrehajtása érdekében, illetve meghozta az EUMSZ 136. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadott tanácsi határozatban kért intézkedéseket.
Miután a Tanács megszüntette a kötelezettségvállalások felfüggesztését, a Bizottság – az (EU) 2020/2094 rendelet 3. cikke (4), (7) és (9) bekezdésének sérelme nélkül – ismét vállalhatja a korábban felfüggesztett kötelezettségeket.
A Tanács – a Bizottság javaslatára – határozatot hoz a kifizetések felfüggesztésének megszüntetéséről a (3) bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott eljárással összhangban, amennyiben teljesülnek az e bekezdés első albekezdésében meghatározott alkalmazandó feltételek.
Az Európai Parlament illetékes bizottsága felkérheti a Bizottságot, hogy e cikk alkalmazását strukturált párbeszéd keretében vitassák meg annak érdekében, hogy az Európai Parlament kifejthesse nézeteit. A Bizottság kellően figyelembe veszi az Európai Parlament által kifejtett nézeteket.
A Bizottság a felfüggesztésre vagy a felfüggesztés megszüntetésére irányuló javaslatot annak elfogadását követően késedelem nélkül megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az Európai Parlament felkérheti a Bizottságot a javaslatának megindokolására.
II. FEJEZET
PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁS, ALLOKÁCIÓS FOLYAMAT ÉS HITELEK ÉS FELÜLVIZSGÁLAT
11. cikk
Maximális pénzügyi hozzájárulás
A maximális pénzügyi hozzájárulást minden egyes tagállam esetében az alábbiak szerint kell kiszámítani:
a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, folyó árra átszámított összeg 70%-a esetében az egyes tagállamok népessége, egy főre jutó GDP-jének reciproka és relatív munkanélküliségi rátája alapján, a II. mellékletben meghatározott módszertan szerint;
a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, folyó árra átszámított összeg 30%-a esetében a népesség, az egy főre jutó GDP reciproka, valamint – azonos arányban – a reál-GDP 2020. évi változása és a reál-GDP-nek a 2020–2021-es időszakban bekövetkezett összesített változása alapján, a III. mellékletben meghatározott módszertan szerint. A reál-GDP 2020. évi változását és a reál-GDP-nek a 2020–2021-es időszakban bekövetkezett összesített változását a Bizottság 2020. őszi előrejelzéseire kell alapozni.
12. cikk
A pénzügyi hozzájárulás allokációja
13. cikk
Előfinanszírozás
14. cikk
Hitelek
A tagállam hiteltámogatás iránti kérelmének tartalmaznia kell a következőket:
a hiteltámogatás indokai, amelyeket alátámasztanak a további reformokhoz és beruházásokhoz kapcsolódó megnövekedett pénzügyi szükségletek;
a további reformok és beruházások a 18. cikknek megfelelően;
az érintett helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek a pénzügyi hozzájárulásoknak a 20. cikk (4) bekezdésének a) vagy b) pontja alapján a helyreállítási és rezilienciaépítési terv számára allokált összegéhez viszonyított magasabb költsége.
15. cikk
Hitelmegállapodás
Az érintett tagállammal való hitelmegállapodás megkötése előtt a Bizottság értékeli, hogy vajon:
a hiteltámogatás kérelmezésének indokolása és annak összege a további reformok és beruházások viszonylatában észszerűnek és valószerűnek tekinthető-e; és
a további reformok és beruházások megfelelnek-e a 19. cikk (3) bekezdésében meghatározott kritériumoknak.
Amennyiben a Bizottság úgy értékeli, hogy a hiteltámogatás iránti kérelem megfelel az (1) bekezdés kritériumainak, a 20. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi végrehajtási határozat elfogadását követően a Bizottság hitelmegállapodást köt az érintett tagállammal. A hitelmegállapodás a költségvetési rendelet 220. cikkének (5) bekezdésében megállapított elemek mellett a következő elemeket tartalmazza:
a hitel összege euróban, beleértve adott esetben a 13. cikk szerinti, hitel formájában nyújtott előfinanszírozást is;
az átlagos lejárati idő; a költségvetési rendelet 220. cikkének (2) bekezdése e lejárati idő tekintetében nem alkalmazandó;
a hitel árképzési képlete és rendelkezésre állásának időtartama;
a részletek maximális száma és a visszafizetési ütemezés;
a hitel végrehajtásához az érintett reformokkal és beruházási projektekkel kapcsolatban szükséges egyéb elemek, a 20. cikk (3) bekezdésében említett határozattal összhangban.
16. cikk
Felülvizsgálati jelentés
A felülvizsgálati jelentés a következő elemeket tartalmazza:
annak értékelése, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása milyen mértékben van összhangban e rendelet alkalmazási körével és járul hozzá e rendelet általános célkitűzéséhez a 3. cikkben említett hat pillérrel összhangban, beleértve azt is, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek miként kezelik a nők és férfiak közötti egyenlőtlenségeket:
annak mennyiségi értékelése, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek mennyiben járulnak hozzá:
a legalább 37%-os éghajlat-politikai célhoz,
a legalább 20%-os digitális célhoz,
a 3. cikkben említett hat pillér mindegyikéhez;
a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásának állapota, valamint a tagállamoknak szóló észrevételek és iránymutatások a helyreállítási és rezilienciaépítési terveiknek a 18. cikk (2) bekezdésében említett aktualizálása előtt.
III. FEJEZET
HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVEK
17. cikk
Támogathatóság
18. cikk
Helyreállítási és rezilienciaépítési terv
A helyreállítási és rezilienciaépítési tervet kellően indokolni kell és alá kell támasztani. A terv mindenekelőtt a következő elemeket tartalmazza:
annak bemutatása, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv az abban foglalt intézkedéseket figyelembe véve hogyan jelent átfogó és kellően kiegyensúlyozott választ a tagállam gazdasági és társadalmi helyzetére, megfelelően hozzájárulva ezzel a 3. cikkben említett hat pillér mindegyikéhez, figyelembe véve az érintett tagállam előtt álló konkrét kihívásokat;
annak bemutatása, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv hogyan járul hozzá a releváns országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének, beleértve azok költségvetési vonatkozásait is, és adott esetben az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján tett, az érintett tagállamnak címzett ajánlásokban, illetve a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének eredményes kezeléséhez;
annak részletes bemutatása, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv miként erősíti meg a növekedési potenciált, a munkahelyteremtést, valamint az érintett tagállam gazdasági, társadalmi és intézményi rezilienciáját, többek között a gyermekekre és a fiatalokra irányuló szakpolitikák előmozdítása révén, és hogy miként enyhíti a Covid19-válság gazdasági és társadalmi hatását, hozzájárulva a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához, és ezáltal erősítve a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és a konvergenciát az Unión belül;
annak bemutatása, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv miként biztosítja, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok és beruházások végrehajtására irányuló egyetlen intézkedés se okozzon jelentős kárt a környezeti célkitűzések tekintetében az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke értelmében (a jelentős károkozás elkerülését célzó elv).
annak minőségi bemutatása, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések várhatóan miként járulnak hozzá a zöld átálláshoz, többek között a biológiai sokféleség előmozdításához, vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez, és hogy a VI. mellékletben az éghajlat-politikai nyomon követésre vonatkozóan meghatározott módszertan alapján ezen intézkedések a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjának legalább 37%-át jelentő összeget teszik-e ki; az említett módszertant megfelelően alkalmazni kell a VI. mellékletben felsorolt beavatkozási területekhez közvetlenül nem kapcsolható intézkedésekre is; az éghajlatpolitikai célkitűzésekre szánt támogatásra vonatkozó együtthatók egyes beruházások esetében összesen a helyreállítási és rezilienciaépítési terv allokációjának 3%-át kitevő összegig növelhetők az olyan kísérő reformintézkedések figyelembevétele céljából, amelyek hitelesen növelik e beruházásoknak az éghajlatpolitikai célkitűzésekre gyakorolt hatását a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben kifejtettek szerint;
annak bemutatása, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések várhatóan miként járulnak hozzá a digitális átálláshoz vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez, és hogy a VII. mellékletben a digitális címkézésre vonatkozóan meghatározott módszertan alapján ezen intézkedések a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjának legalább 20%-át jelentő összeget teszik-e ki; az említett módszertant megfelelően alkalmazni kell a VII. mellékletben felsorolt beavatkozási területekhez közvetlenül nem kapcsolható intézkedésekre is; a digitális célkitűzésekre szánt támogatásra vonatkozó együtthatók egyes beruházások esetében növelhetők az olyan kísérő reformintézkedések figyelembevétele céljából, amelyek növelik e beruházásoknak a digitális célkitűzésekre gyakorolt hatását;
adott esetben a digitális képességekre és konnektivitásra irányuló beruházások esetén egy közös és objektív szempontokon alapuló biztonsági önértékelés, amely meghatározza az esetleges biztonsági problémákat és részletezi, hogy azokat hogyan fogják kezelni a releváns uniós és nemzeti jogszabályok betartása érdekében;
annak feltüntetése, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt intézkedések tartalmaznak-e határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő projekteket;
tervezett mérföldkövek, célok, valamint a reformok és a beruházások végrehajtására vonatkozó indikatív menetrend, amely reformokat és beruházásokat legkésőbb 2026. augusztus 31-ig be kell fejezni;
a tervezett beruházási projektek és az azokhoz kapcsolódó beruházási időszak;
a benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő reformok és beruházások tervezett összköltsége (más néven „a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezett összköltsége”) megfelelő indokolással és annak bemutatásával alátámasztva, hogy ez az összköltség miért áll összhangban a költséghatékonyság elvével, és miért áll arányban a nemzeti gazdaságra és társadalomra gyakorolt várható hatással;
adott esetben a meglévő vagy tervezett uniós finanszírozásra vonatkozó információk;
az esetleg szükséges kísérő intézkedések;
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv koherenciájának igazolása; valamint a 17. cikkben említett elvekkel, tervekkel és programokkal való összhangjának bemutatása;
annak bemutatása, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések várhatóan hogyan járulnak hozzá a nemek közötti egyenlőséghez és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséghez, valamint e célkitűzések általános érvényesítéséhez, összhangban a szociális jogok európai pillérének 2. és 3. elvével, az ENSZ 5. fenntartható fejlődési céljával, valamint adott esetben a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó nemzeti stratégiával;
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv érintett tagállam általi eredményes nyomon követését és végrehajtását biztosító megoldások, beleértve a javasolt mérföldköveket és célokat, valamint a kapcsolódó mutatókat is;
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv előkészítése és – amennyiben rendelkezésre állnak – végrehajtása céljából, a nemzeti jogi kerettel összhangban a helyi és regionális hatóságokkal, a szociális partnerekkel, a civil társadalmi szervezetekkel, az ifjúsági szervezetekkel és más releváns érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamat összefoglalása, valamint annak ismertetése, hogy az érdekelt felek észrevételei hogyan jelennek meg a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben;
az eszközből származó források felhasználása során a korrupció, a csalás és az összeférhetetlenség megelőzésére, feltárására és korrekciójára szolgáló tagállami rendszer, valamint az eszközből és más uniós programokból származó kettős finanszírozás elkerülését célzó intézkedések bemutatása;
adott esetben a hiteltámogatás iránti kérelem és a 14. cikk (2) és (3) bekezdésében említett további mérföldkövek, valamint azok elemei; és
bármely egyéb releváns információ.
19. cikk
A Bizottság általi értékelés
A Bizottság értékeli a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét, és ebből a célból a következő, az V. melléklettel összhangban általa alkalmazandó kritériumokat veszi figyelembe:
Relevancia:
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv átfogó és kellően kiegyensúlyozott választ jelent-e a gazdasági és társadalmi helyzetre, és ezáltal megfelelően hozzájárulva a 3. cikkben említett hat pillér mindegyikéhez, figyelembe véve a konkrét kihívásokat és az érintett tagállam pénzügyi allokációját;
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul-e a releváns országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének, beleértve azok költségvetési vonatkozásait is, és adott esetben az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján tett, az érintett tagállamnak címzett ajánlásokban, illetve a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének eredményes kezeléséhez;
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hatékonyan hozzájárul-e a növekedési potenciál, a munkahelyteremtés, valamint az érintett tagállam gazdasági, társadalmi és intézményi rezilienciájának megerősítéséhez, hozzájárulva a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához, többek között a gyermekekre és fiatalokra vonatkozó szakpolitikák előmozdítása révén, valamint a Covid19-válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítéséhez, ezáltal fokozva az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és konvergenciát;
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan biztosítja-e, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok és beruházási projektek végrehajtására irányuló egyetlen intézkedés se okozzon jelentős kárt a környezeti célkitűzések tekintetében az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke értelmében (a jelentős károkozás elkerülését célzó elv); a Bizottság e célból technikai iránymutatást nyújt a tagállamoknak;
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz-e olyan intézkedéseket, amelyek ténylegesen hozzájárulnak a zöld átálláshoz, többek között a biológiai sokféleség előmozdításához, vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez, és hogy a VI. mellékletben az éghajlat-politikai nyomon követésre vonatkozóan meghatározott módszertan alapján ezen intézkedések a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjának legalább 37%-át jelentő összeget teszik-e ki; az említett módszertant megfelelően alkalmazni kell a VI. mellékletben felsorolt beavatkozási területekhez közvetlenül nem kapcsolható intézkedésekre is; az éghajlatpolitikai célkitűzésekre szánt támogatásra vonatkozó együtthatók egyes beruházások esetében a Bizottság egyetértésével növelhetők a helyreállítási és rezilienciaépítési terv allokációjának összesen legfeljebb 3%-át kitevő összegig az olyan kísérő reformintézkedések figyelembevétele céljából, amelyek hitelesen növelik e beruházásoknak az éghajlatpolitikai célkitűzésekre gyakorolt hatását;
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz-e olyan intézkedéseket, amelyek hatékonyan hozzájárulnak a digitális átálláshoz vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez, és hogy a VII. mellékletben a digitális címkézésre vonatkozóan meghatározott módszertan alapján ezen intézkedések a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjának legalább 20%-át jelentő összeget teszik-e ki; az említett módszertant megfelelően alkalmazni kell a VII. mellékletben felsorolt beavatkozási területekhez közvetlenül nem kapcsolható intézkedésekre is; a digitális célkitűzésekre szánt támogatásra vonatkozó együtthatók egyes beruházások esetében növelhetők az olyan kísérő reformintézkedések figyelembevétele céljából, amelyek növelik e beruházásoknak a digitális célkitűzésekre gyakorolt hatását;
Eredményesség:
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan tartós hatást gyakorol-e az érintett tagállamra;
az érintett tagállam által javasolt intézkedések várhatóan biztosítják-e a helyreállítási és rezilienciaépítési terv eredményes nyomon követését és végrehajtását, a tervezett ütemtervre, mérföldkövekre és célokra, valamint a kapcsolódó mutatókra is kiterjedően;
Hatékonyság:
az érintett tagállam által nyújtott, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségére vonatkozó indokolás észszerű és valószerű-e, megfelel-e a költséghatékonyság elvének, és arányos-e a gazdaságra és a társadalomra gyakorolt várható hatással;
az érintett tagállamok által javasolt intézkedések várhatóan megelőzik-e, feltárják-e és korrigálják-e a korrupciót, a csalást és az összeférhetetlenséget az eszközből származó források felhasználása során, beleértve az eszközből és más uniós programokból származó kettős finanszírozás elkerülését célzó intézkedéseket is;
Következetesség:
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz-e a reformok és a közberuházási projektek végrehajtására vonatkozóan, amelyek koherens fellépéseket jelentenek.
20. cikk
A Bizottság javaslata és a Tanács végrehajtási határozata
A (2) bekezdésben említett pénzügyi hozzájárulást a 19. cikk (3) bekezdésében felsorolt kritériumok szerint értékelt, az érintett tagállam által javasolt helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezett összköltsége alapján kell meghatározni. A pénzügyi hozzájárulás összegét a következőképpen kell megállapítani:
amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kielégítő mértékben megfelel a 19. cikk (3) bekezdésében felsorolt kritériumoknak és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezett összköltsége egyenlő vagy magasabb, mint az említett tagállamra vonatkozóan a 11. cikkel összhangban kiszámított maximális pénzügyi hozzájárulás, az érintett tagállamnak allokált pénzügyi hozzájárulás egyenlő az említett tagállamra vonatkozóan a 11. cikkel összhangban kiszámított maximális pénzügyi hozzájárulás teljes összegével;
amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kielégítő mértékben megfelel a 19. cikk (3) bekezdésében felsorolt kritériumoknak és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv összköltsége alacsonyabb, mint az említett tagállamra vonatkozóan a 11. cikkel összhangban kiszámolt maximális pénzügyi hozzájárulás, akkor az érintett tagállamnak allokált pénzügyi hozzájárulás egyenlő a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezett összköltségével;
amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem felel meg kielégítő mértékben a 19. cikk (3) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, az érintett tagállam részére pénzügyi hozzájárulás nem allokálható.
A (2) bekezdésben említett bizottsági javaslat megállapítja továbbá a következőket:
az a pénzügyi hozzájárulás, amely részletekben fizetendő, mihelyt a tagállam kielégítő módon teljesítette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásához kapcsolódóan azonosított releváns mérföldköveket és célokat;
a pénzügyi hozzájárulás, valamint – adott esetben – a 13. cikkel összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv jóváhagyását követően előfinanszírozás formájában kifizetendő hiteltámogatás összege;
a reformok és a beruházási projektek ismertetése és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezett összköltsége;
az a – legkésőbb 2026. augusztus 31-re eső – határidő, ameddig mind a beruházási projektek, mind a reformok tekintetében teljesíteni kell a végső mérföldköveket és célokat;
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nyomon követésére és végrehajtására vonatkozó szabályok és ütemterv, adott esetben ideértve a 22. cikknek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket is;
a tervezett mérföldkövek és célok teljesítéséhez kapcsolódó releváns mutatók;
a Bizottság számára az alapul szolgáló releváns adatokhoz és jelentésekhez való teljes körű hozzáférést biztosító szabályok; és
adott esetben a részletekben fizetendő hitel összege, valamint a hitel kifizetéséhez kapcsolódó további mérföldkövek és célok.
21. cikk
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítása
IV. FEJEZET
PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
22. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
A 15. cikk (2) bekezdésében és a 23. cikk (1) bekezdésében említett megállapodásokban rendelkezni kell a tagállamok következő kötelezettségeiről:
rendszeresen ellenőrizni, hogy a nyújtott finanszírozást megfelelően, valamennyi alkalmazandó szabállyal összhangban használták-e fel, valamint hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti reformok és beruházási projektek végrehajtását szolgáló valamennyi intézkedést megfelelően, valamennyi alkalmazandó szabállyal – különösen a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzésére, feltárására és korrekciójára vonatkozó szabályokkal – összhangban hajtották-e végre;
megfelelő intézkedéseket hozni az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás, korrupció és a költségvetési rendelet 61. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározottak szerinti összeférhetetlenségek megelőzése, feltárása és korrekciója érdekében, valamint jogi lépéseket tenni a – többek között a helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti reformok és beruházási projektek végrehajtását szolgáló bármely intézkedéssel kapcsolatban – jogellenesen felhasznált pénzeszközök visszafizettetése érdekében;
a kifizetési kérelemhez csatolni a következőket:
vezetői nyilatkozat arról, hogy a pénzeszközöket a szándékolt célból használták fel, hogy a kifizetési kérelemmel együtt benyújtott információk teljes körűek, pontosak és megbízhatóak, valamint hogy a bevezetett kontrollrendszerek kellő biztosítékot nyújtanak arra, hogy a pénzeszközök kezelésére valamennyi alkalmazandó szabállyal – különösen az összeférhetetlenség, a csalás, a korrupció, valamint az eszközből és más uniós programokból történő kettős finanszírozás elkerülésére vonatkozó szabályokkal – összhangban került sor; és
az elvégzett ellenőrzések összefoglalása, ideértve az azonosított hiányosságokat és a megtett kiigazító intézkedéseket is;
az ellenőrzés és kontroll céljából, valamint a pénzeszközöknek a helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti reformok és beruházási projektek végrehajtását szolgáló intézkedésekkel kapcsolatos felhasználására vonatkozó összehasonlítható információk biztosítása érdekében a következő szabványosított adatkategóriák gyűjtése és hozzáférés biztosítása ezekhez:
a pénzeszközök végső kedvezményezettjének neve;
a szerződő fél és az alvállalkozó neve, amennyiben a pénzeszközök végső kedvezményezettje a közbeszerzésekre vonatkozó uniós, illetve nemzeti jog szerinti ajánlatkérő szerv;
a pénzeszközök címzettje, illetve a szerződő fél vonatkozásában az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 4 ) 3. cikkének 6. pontjában meghatározottak szerinti tényleges tulajdonos(ok) családi neve(i), utóneve(i) és születési időpontja;
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti reformok és beruházási projektek végrehajtását szolgáló intézkedések felsorolása az említett intézkedések közfinanszírozásának teljes összegével együtt, és feltüntetve az eszközből és az egyéb uniós alapokból kifizetett pénzeszközök összegét;
kifejezetten felhatalmazni a Bizottságot, az OLAF-ot, a Számvevőszéket és adott esetben az Európai Ügyészséget a költségvetési rendelet 129. cikkének (1) bekezdésében foglalt jogaik gyakorlására, valamint kötelezni a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok és beruházási projektek végrehajtását szolgáló intézkedésekre kifizetett pénzeszközök minden végső kedvezményezettjét, valamint az e pénzeszközök felhasználásában érintett minden egyéb személyt vagy szervezetet arra, hogy kifejezetten hatalmazzák fel a Bizottságot, az OLAF-ot, a Számvevőszéket és adott esetben az Európai Ügyészséget a költségvetési rendelet 129. cikkének (1) bekezdésében foglalt jogaik gyakorlására, valamint rójanak hasonló kötelezettségeket a folyósított pénzeszközök valamennyi végső kedvezményezettjére;
a költségvetési rendelet 132. cikkével összhangban nyilvántartásokat vezetni.
A Bizottság a visszafizettetés és a csökkentés összegéről vagy a lejárat előtt visszafizetendő összegről való döntés során tiszteletben tartja az arányosság elvét, valamint figyelembe veszi az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás, korrupció és összeférhetetlenség, illetve bármely kötelezettségszegés súlyosságát. A tagállamnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a csökkentés elvégzése vagy a határidő előtti visszafizetés elrendelését megelőzően észrevételeket tegyen.
23. cikk
A pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalás
24. cikk
A kifizetésekre, a felfüggesztésre és a megállapodások megszüntetésére vonatkozó szabályok a pénzügyi hozzájárulások és hitelek tekintetében
A felfüggesztést csak akkor lehet megszüntetni, ha az érintett tagállam meghozta a 20. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi végrehajtási határozatban meghatározott mérföldkövek és célok kielégítő teljesítésének biztosításához szükséges intézkedéseket.
V. FEJEZET
INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK
25. cikk
Átláthatóság
26. cikk
Helyreállítási és rezilienciaépítési párbeszéd
Az Európai Parlament illetékes bizottsága az uniós intézmények, különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti párbeszéd elmélyítése, valamint a nagyobb mértékű átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében felkérheti a Bizottságot kéthavonta a következő kérdések megvitatására:
a helyreállítás, a rezilienciaépítés és az alkalmazkodóképesség helyzete az Unióban, valamint az e rendelet alapján elfogadott intézkedések;
a tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési tervei;
a tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveinek értékelése;
a 16. cikk (2) bekezdésében említett felülvizsgálati jelentés fő megállapításai;
a tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveiben foglalt mérföldkövek és célok teljesítésének helyzete;
kifizetési, felfüggesztési és megszüntetési eljárások, beleértve a tagállamok által benyújtott észrevételeket, valamint a mérföldkövek és célok kielégítő teljesítésének biztosítása érdekében hozott orvosló intézkedéseket;
az eszköz végrehajtásával kapcsolatban a Bizottság által az Európai Parlament illetékes bizottsága rendelkezésére bocsátott bármely egyéb releváns információ és dokumentáció.
VI. FEJEZET
JELENTÉSTÉTEL
27. cikk
A tagállam általi jelentéstétel az európai szemeszter keretében
Az érintett tagállam az európai szemeszter keretében évente kétszer jelentést tesz a helyreállítási és rezilienciaépítési tervének megvalósítása terén tett előrehaladásról, beleértve a 20. cikk (6) bekezdésében említett operatív szabályokat és a 29. cikk (4) bekezdésében említett közös mutatókat is. E célból a tagállamok jelentéseit megfelelően tükrözni kell a nemzeti reformprogramokban, amelyek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása irányába tett előrehaladásról szóló jelentéstétel eszközeként alkalmazandók.
VII. FEJEZET
KIEGÉSZÍTŐ JELLEG, NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS
28. cikk
Koordináció és kiegészítő jelleg
A Bizottság és az érintett tagállamok – a saját hatáskörükkel arányos módon – elősegítik a szinergiákat, és biztosítják az eszköz, valamint az egyéb uniós programok és eszközök, többek között a technikai támogatási eszköz, és különösen az uniós pénzeszközökből finanszírozott intézkedések közötti hatékony koordinációt. Ebből a célból:
biztosítják a kiegészítő jelleget, a szinergiát, a koherenciát és a konzisztenciát a különböző uniós, nemzeti, illetve adott esetben regionális szintű eszközök között, különösen az uniós pénzeszközökből finanszírozott intézkedések tekintetében, a tervezési szakaszban és a végrehajtás során egyaránt;
optimalizálják a párhuzamos erőfeszítések elkerülésére szolgáló koordinációs mechanizmusokat; és
biztosítják a szoros együttműködést a végrehajtás és az ellenőrzés uniós, nemzeti és adott esetben regionális szintű felelősei között az eszköz célkitűzéseinek elérése érdekében.
29. cikk
A végrehajtás nyomon követése
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet kiegészítése céljából 2021. december végéig, a 33. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy:
közös mutatókat határozzon meg az előrehaladásról szóló jelentéstétel, valamint az eszköz általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósítására vonatkozó ellenőrzés és értékelés céljából történő felhasználásra; és
módszertant határozzon meg az eszköz keretében szociális célokra, többek között a gyermekekre és a fiatalokra fordított kiadásokról szóló jelentéstétel céljából.
30. cikk
A helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla
31. cikk
Éves jelentés
Az éves jelentés a következőkre vonatkozó információkat is tartalmazza:
az eszköz hozzájárulása az éghajlat-változási és digitális célokhoz;
az eszköz teljesítménye a 29. cikk (4) bekezdésében említett közös mutatók alapján;
az eszközből a 3. cikkben említett hat pillér keretében finanszírozott kiadások, amelyek magukban foglalják a 29. cikk (4) bekezdésében említett szociális – többek között a gyermekekre és a fiatalokra fordított – kiadásokat.
32. cikk
Az eszköz értékelése és utólagos értékelése
33. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
VIII. FEJEZET
KOMMUNIKÁCIÓS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
34. cikk
Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel
35. cikk
Bizottsági eljárás
36. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
I. MELLÉKLET
Az eszköz keretében nyújtott maximális pénzügyi hozzájárulás kiszámításának módszertana tagállamonként
Ez a melléklet meghatározza az egyes tagállamok számára a 11. cikknek megfelelően rendelkezésre álló maximális pénzügyi hozzájárulás kiszámításának módszertanát. A módszer az egyes tagállamok tekintetében a következőket veszi figyelembe:
A források túlzott koncentrációjának elkerülése érdekében:
Az eszköz keretében az adott tagállamra vonatkozó maximális pénzügyi hozzájárulást (MFCi) a következőképpen kell meghatározni:
MFCi = ν i × (FS)
ahol:
FS (pénzügyi támogatás) az eszköz keretében rendelkezésre álló, a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett finanszírozás; és
νi az i tagállamra vonatkozó allokációs kulcs, amely a következőképpen határozható meg:
νi = 0,7 κi + 0,3 αi
ahol:
κi a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett és a II. mellékletben meghatározott összeg 70%-ára alkalmazott allokációs kulcs; és
αi a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett és a III. mellékletben meghatározott összeg 30%-ára alkalmazott allokációs kulcs.
II. MELLÉKLET
A 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett összeg 70%-ára alkalmazott allokációs kulcs κi , amelyet a következőképpen kell meghatározni:
,
aholés
,
ahol,
υi ≤ 0,75 azon tagállamok esetében, aholés
υi ≤ 1,5 azon tagállamok esetében, ahol.
E meghatározásban ( 5 ):
III. MELLÉKLET
A 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett összeg 30%-ára alkalmazott allokációs kulcs αi, amelyet a következőképpen kell meghatározni:
ahol:
és
ahol:
és
ahol
E meghatározásban:
A reál-GDP 2020-ban bekövetkezett csökkenését (δGDPi,2020–2019) és a reál-GDP 2020 és 2021 közötti időszakban bekövetkezett kumulatív csökkenését (δGDPi,2020–2019) a Bizottság 2020. őszi előrejelzéseire kell alapozni, és azután 2022. június 30-ig tagállamonként frissíteni kell, lecserélve a Bizottság 2020. őszi előrejelzése szerinti adatokat az Eurostat „tec00115 (a reál-GDP-növekedésének rátája – volumenben)” kódsorának megfelelő, rendelkezésre álló legfrissebb bejelentett tényleges eredményekre.
IV. MELLÉKLET
Az I., a II. és a III. mellékletben meghatározott módszertanoknak a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett – folyó árakra átszámított – összegre való alkalmazása – a 2022. június 30-ig esedékes aktualizált számítás sérelme nélkül – a tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulás következő részarányát és összegét eredményezi:
Maximális pénzügyi hozzájárulás uniós tagállamonként |
|||||
|
a rendelkezésre álló összeg 70%-ára vonatkozóan |
a rendelkezésre álló összeg 30%-ára vonatkozóan (Indikatív összeg a Bizottság 2020. őszi előrejelzései alapján) |
|
||
|
Részesedés a teljes %-ában |
Összeg (1 000 EUR-ban, folyó árakon) |
Részesedés a teljes %-ában |
Összeg (1 000 EUR-ban, folyó árakon) |
Összesen |
BE |
1,56% |
3 646 437 |
2,20% |
2 278 834 |
5 925 271 |
BG |
1,98% |
4 637 074 |
1,58% |
1 631 632 |
6 268 706 |
CZ |
1,51% |
3 538 166 |
3,41% |
3 533 509 |
7 071 676 |
DK |
0,56% |
1 303 142 |
0,24% |
248 604 |
1 551 746 |
DE |
6,95% |
16 294 947 |
9,01% |
9 324 228 |
25 619 175 |
EE |
0,32% |
759 715 |
0,20% |
209 800 |
969 515 |
IE |
0,39% |
914 572 |
0,07% |
74 615 |
989 186 |
EL |
5,77% |
13 518 285 |
4,11% |
4 255 610 |
17 773 895 |
ES |
19,88% |
46 603 232 |
22,15% |
22 924 818 |
69 528 050 |
FR |
10,38% |
24 328 797 |
14,54% |
15 048 278 |
39 377 074 |
HR |
1,98% |
4 632 793 |
1,61% |
1 664 039 |
6 296 831 |
IT |
20,45% |
47 935 755 |
20,25% |
20 960 078 |
68 895 833 |
CY |
0,35% |
818 396 |
0,18% |
187 774 |
1 006 170 |
LV |
0,70% |
1 641 145 |
0,31% |
321 944 |
1 963 088 |
LT |
0,89% |
2 092 239 |
0,13% |
132 450 |
2 224 690 |
LU |
0,03% |
76 643 |
0,02% |
16 883 |
93 526 |
HU |
1,98% |
4 640 462 |
2,45% |
2 535 376 |
7 175 838 |
MT |
0,07% |
171 103 |
0,14% |
145 371 |
316 474 |
NL |
1,68% |
3 930 283 |
1,96% |
2 032 041 |
5 962 324 |
AT |
0,95% |
2 231 230 |
1,19% |
1 230 938 |
3 462 169 |
PL |
8,65% |
20 275 293 |
3,46% |
3 581 694 |
23 856 987 |
PT |
4,16% |
9 760 675 |
4,01% |
4 149 713 |
13 910 387 |
RO |
4,36% |
10 213 809 |
3,90% |
4 034 211 |
14 248 020 |
SI |
0,55% |
1 280 399 |
0,48% |
496 924 |
1 777 322 |
SK |
1,98% |
4 643 840 |
1,63% |
1 686 154 |
6 329 994 |
FI |
0,71% |
1 661 113 |
0,41% |
424 692 |
2 085 805 |
SE |
1,24% |
2 911 455 |
0,36% |
377 792 |
3 289 248 |
EU27 |
100,00% |
234 461 000 |
100,00% |
103 508 000 |
337 969 000 |
V. MELLÉKLET
Iránymutatások az eszköz keretében történő értékeléshez
1. Alkalmazási kör
Ezen iránymutatások célja, hogy e rendelettel együtt alapként szolgáljon ahhoz, hogy a Bizottság – átlátható és méltányos módon – értékelje a tagállamok által javasolt helyreállítási és rezilienciaépítési terveket, továbbá, hogy a Bizottság a célkitűzésekkel és az e rendeletben megállapított, bármely egyéb releváns követelményekkel összhangban meghatározza a pénzügyi hozzájárulást. Ezen iránymutatások az értékelési kritériumok 19. cikk (3) bekezdése szerinti alkalmazásának és a pénzügyi hozzájárulás 20. cikk (4) bekezdése szerinti meghatározásának az alapját képezik.
Az értékelési iránymutatások célja:
a tagállamok által benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó javaslatok értékelési folyamatával kapcsolatos további iránymutatás nyújtása;
a méltányos és átlátható eljárás biztosítása érdekében az értékelési kritériumok további részleteinek pontosítása, továbbá egy minősítési rendszer rögzítése; és
a Bizottság által az értékelési kritériumok alapján elvégzendő értékelés, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekkel kapcsolatban a tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatban meghatározandó pénzügyi hozzájárulás megállapítása közötti kapcsolat rögzítése.
Az iránymutatások a tagállamok által benyújtott, helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó javaslatok Bizottság általi értékelésének megkönnyítésére, valamint annak biztosítására szolgálnak, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek a releváns és az eszköz célkitűzései szempontjából jelentős hozzáadott értéket képviselő reformokat és közberuházásokat támogassák, a tagállamokkal szembeni egyenlő bánásmód biztosítása mellett.
2. Értékelési kritériumok
A 19. cikk (3) bekezdésével összhangban a Bizottság a relevancia, az eredményesség, a hatékonyság és a koherencia kritériumai alapján értékeli a helyreállítási és rezilienciaépítési terveket. Az értékelési folyamat eredményeként a Bizottság a 19. cikk (3) bekezdésében említett értékelési kritériumok mindegyike alapján minősíti a tagállamok által benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési terveket a pénzügyi allokációnak a 20. cikk (4) bekezdésével összhangban történő megállapítása céljából.
Az egyszerűsítés és a hatékonyság érdekében a minősítési rendszernek A-tól C-ig kell terjednie az alábbiak szerint:
Relevancia:
2.1. |
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv átfogó és kellően kiegyensúlyozott választ jelent a gazdasági és társadalmi helyzetre, és ezáltal megfelelően hozzájárul a 3. cikkben említett hat pillér mindegyikéhez, figyelembe véve a konkrét kihívásokat és az érintett tagállam pénzügyi allokációját. Az e kritérium szerinti értékelés során a Bizottság a következő elemeket veszi figyelembe: Alkalmazási kör
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv átfogó és kellően kiegyensúlyozott módon hozzájárul a 3. cikkben említett hat pillér mindegyikéhez, figyelembe véve az érintett tagállam sajátos kihívásait, az érintett tagállam pénzügyi hozzájárulását és a kért hiteltámogatást.
Minősítés
A –
nagymértékben
B –
mérsékelten
C –
kismértékben |
2.2. |
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul a releváns országspecifikus ajánlásokban megfogalmazott – többek között költségvetési vonatkozású – kihívások, és adott esetben az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján tett, az érintett tagállamnak címzett ajánlásokban, illetve a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének eredményes kezeléséhez. Az e kritérium szerinti értékelés során a Bizottság a következő elemeket veszi figyelembe: Alkalmazási kör
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul a releváns országspecifikus ajánlásokban megfogalmazott – többek között költségvetési vonatkozású – kihívások, és adott esetben az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján tett, az érintett tagállamnak címzett ajánlásokban, illetve a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének eredményes kezeléséhez, figyelembe véve az érintett tagállam pénzügyi hozzájárulását, a kért hiteltámogatást, valamint az országspecifikus kihívások hatókörét és nagyságrendjét, illetve a nemzeti reformprogramban szereplő információkat;
és
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv átfogó és megfelelő választ ad az érintett tagállam gazdasági és társadalmi helyzetére;
és
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelni tervezett kihívások jelentősnek tekinthetők az érintett tagállam gazdaságában rejlő növekedési potenciál fenntartható fellendítése szempontjából;
és
—
a javasolt reformok és beruházások lezárultával várhatóan megoldották a kapcsolódó kihívásokat, vagy olyan módon kezelték őket, amely lényegesen hozzájárul a megoldásukhoz.
Minősítés
A –
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv hozzájárul az országspecifikus ajánlásokban megfogalmazott kihívások, vagy a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének az eredményes kezeléséhez, és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv megfelelő választ nyújt az érintett tagállam gazdasági és társadalmi helyzetére
B –
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv hozzájárul az országspecifikus ajánlásokban megfogalmazott kihívások, vagy a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott egyéb releváns dokumentumokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének a részleges kezeléséhez, és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv megfelelő választ nyújt az érintett tagállam gazdasági és társadalmi helyzetére
C –
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem járul hozzá az országspecifikus ajánlásokban vagy a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott egyéb releváns dokumentumokban azonosított kihívások kezeléséhez, és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem nyújt megfelelő választ az érintett tagállam gazdasági és társadalmi helyzetére |
2.3. |
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hatékonyan hozzájárul a növekedési potenciál, a munkahelyteremtés, valamint az érintett tagállam gazdasági, intézményi és társadalmi rezilienciájának megerősítéséhez, hozzájárulva a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához, többek között a gyermekekre és a fiatalokra vonatkozó szakpolitikák előmozdítása révén, valamint a Covid19-válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítéséhez, ezáltal fokozva az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és konvergenciát; Az e kritérium szerinti értékelés során a Bizottság a következő elemeket veszi figyelembe: Alkalmazási kör
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a gazdasági növekedés és a gazdasági kohézió inkluzív módon történő előmozdítása, különösen a tagállamok gazdasága gyenge pontjainak kezelése, az érintett tagállam gazdasága növekedési potenciáljának fellendítése, a munkahelyteremtés ösztönzése és a válság kedvezőtlen hatásainak enyhítése;
és
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a társadalmi kohézió és a szociális védelmi rendszerek – köztük a gyermekekre és a fiatalokra vonatkozó szakpolitikák – megerősítése a társadalmi sebezhetőség csökkentése, a szociális jogok európai pillére elveinek végrehajtásához való hozzájárulás, valamint a szociális eredménytáblája mutatói szintjének javításához való hozzájárulás révén;
és
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv célja a tagállam sokkhatásokkal szembeni gazdasági sebezhetőségének csökkentése;
és
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv célja a tagállami gazdasági és/vagy társadalmi struktúrák és intézmények sokkhatásokhoz való alkalmazkodásra és sokkhatásokkal szembeni ellenállásra való képességének növelése;
és
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul a gazdasági, társadalmi és területi kohézió és konvergencia erősítéséhez.
Minősítés
A –
nagyarányú várható hatás
B –
közepes arányú várható hatás
C –
alacsony arányú várható hatás |
2.4. |
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan biztosítja, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok és beruházási projektek végrehajtására irányuló egyetlen intézkedés se okozzon jelentős kárt a környezeti célkitűzések tekintetében az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke értelmében (a jelentős károkozás elkerülését célzó elv). Az e kritérium szerinti értékelés során a Bizottság a következő elemeket veszi figyelembe: Alkalmazási kör
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok és beruházási projektek végrehajtására irányuló egyetlen intézkedés sem okoz jelentős kárt a környezeti célkitűzések tekintetében az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke értelmében (a jelentős károkozás elkerülését célzó elv);
Minősítés
A –
nincs olyan intézkedés, amely jelentős kárt okozna a környezeti célkitűzések tekintetében (a jelentős károkozás elkerülését célzó elv)
C –
egy vagy több intézkedés jelentős kárt okoz a környezeti célkitűzések tekintetében (a jelentős károkozás elkerülését célzó elv) |
2.5. |
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz olyan intézkedéseket, amelyek ténylegesen hozzájárulnak zöld átálláshoz, többek között a biológiai sokféleség előmozdításához, vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez, és hogy ezen intézkedések a VI. mellékletben az éghajlat-politikai nyomon követésre vonatkozóan meghatározott módszertan alapján a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjának legalább 37%-át teszik-e ki; az említett módszertant megfelelően alkalmazni kell a VI. mellékletben felsorolt beavatkozási területekhez közvetlenül nem kapcsolható intézkedésekre is; az éghajlatpolitikai célkitűzésekre szánt támogatásra vonatkozó együtthatók egyes beruházások esetében a Bizottság egyetértésével növelhetők a helyreállítási és rezilienciaépítési terv allokációjának összesen legfeljebb 3%-át kitevő összegig az olyan kísérő reformintézkedések figyelembevétele céljából, amelyek ténylegesen növelik e beruházásoknak az éghajlatpolitikai célkitűzésekre gyakorolt hatását; Az e kritérium szerinti értékelés során a Bizottság a következő elemeket veszi figyelembe: Alkalmazási kör
—
a tervezett intézkedések végrehajtása várhatóan hatékonyan hozzájárul a zöld átálláshoz, többek között a biológiai sokféleség előmozdításához, és adott esetben az abból fakadó kihívások kezeléséhez, hozzájárulva ezzel a 2030-ra kitűzött uniós éghajlat-politikai célok eléréséhez, teljesítve ugyanakkor a 2050-ig teljesítendő, uniós éghajlat-semlegességi célkitűzést;
és
—
a tagállamok olyan módszertant alkalmaznak, amelynek keretében olyan egyedi súlyozást rendelnek a nyújtott támogatásokhoz, amely tükrözi az adott támogatástípusnak az éghajlat-politikai célkitűzésekhez történő hozzájárulását. A súlyozás a VI. mellékletben a beavatkozás-típusok vonatkozásában meghatározott dimenziókon és kódokon alapul, és az az egyes beruházások esetében növelhető az olyan kísérő reformintézkedések figyelembevétele céljából, amelyek ténylegesen növelik e beruházásoknak az éghajlat-politikai célkitűzésekre gyakorolt hatását. Ugyanezt a súlyozási rendszert kell alkalmazni a VI. mellékletben felsorolt beavatkozási területekhez közvetlenül nem kapcsolható intézkedésekre is;
és
—
a tervezett intézkedések végrehajtása várhatóan tartós hatást fejt ki.
Minősítés
A –
nagymértékben
B –
mérsékelten
C –
kismértékben |
2.6. |
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek hatékonyan hozzájárulnak a digitális átálláshoz vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez, és amelyek a VII. mellékletben a digitális címkézésre vonatkozóan meghatározott módszertan alapján a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjának legalább 20%-át jelentő összeget teszik ki; az említett módszertant megfelelően alkalmazni kell a VII. mellékletben felsorolt beavatkozási területekhez közvetlenül nem kapcsolható intézkedésekre is; a digitális célkitűzésekre szánt támogatásra vonatkozó együtthatók egyes beruházások esetében növelhetők az olyan kísérő reformintézkedések figyelembevétele céljából, amelyek növelik e beruházásoknak a digitális célkitűzésekre gyakorolt hatását. Az e kritérium szerinti értékelés során a Bizottság a következő elemeket veszi figyelembe: Alkalmazási kör
—
a tervezett intézkedések végrehajtása várhatóan jelentősen hozzájárul a gazdasági vagy a szociális ágazatok digitális átalakulásához;
vagy
—
a tervezett intézkedések végrehajtása várhatóan jelentősen hozzájárul a digitális átállásból fakadó kihívások kezeléséhez;
és
—
a tagállamok olyan módszertant alkalmaznak, amelynek keretében olyan egyedi súlyozást rendelnek a nyújtott támogatásokhoz, amely tükrözi az adott támogatástípusnak a digitális célkitűzésekhez történő hozzájárulását. A súlyozás a VII. mellékletben a beavatkozás-típusok vonatkozásában meghatározott dimenziókon és kódokon alapul, és az az egyes beruházások esetében növelhető az olyan kísérő reformintézkedések figyelembevétele céljából, amelyek növelik e beruházásoknak a digitális célkitűzésekre gyakorolt hatását. Ugyanezt a súlyozási rendszert kell alkalmazni a VII. mellékletben felsorolt beavatkozási területekhez közvetlenül nem kapcsolható intézkedésekre is;
és
—
a tervezett intézkedések végrehajtása várhatóan tartós hatást fejt ki.
Minősítés
A –
nagymértékben
B –
mérsékelten
C –
kismértékben Eredményesség: |
2.7. |
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan tartós hatást gyakorol az érintett tagállamra. Az e kritérium szerinti értékelés során a Bizottság a következő elemeket veszi figyelembe: Alkalmazási kör
—
a tervezett intézkedések végrehajtása várhatóan strukturális változást eredményez az igazgatásban vagy a releváns intézményekben;
vagy
—
a tervezett intézkedések végrehajtása várhatóan strukturális változást eredményez a releváns szakpolitikai területeken;
és
—
a tervezett intézkedések végrehajtása várhatóan tartós hatást fejt ki.
Minősítés
A –
nagymértékben
B –
mérsékelten
C –
kismértékben |
2.8. |
Az érintett tagállamok által javasolt intézkedések várhatóan biztosítják a helyreállítási és rezilienciaépítési terv eredményes nyomon követését és végrehajtását, a tervezett ütemtervre, mérföldkövekre és célokra, valamint a kapcsolódó mutatókra is kiterjedően. Az e kritérium szerinti értékelés során a Bizottság a következő elemeket veszi figyelembe: Alkalmazási kör
—
a tagállamon belül valamely szervezet megbízást kap az alábbiakra: i. a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása; ii. a mérföldkövek és célok terén elért haladás nyomon követése; és iii. jelentéstétel;
és
—
a javasolt mérföldkövek és célok egyértelműek és reálisak; továbbá a mérföldkövek és célok tekintetében javasolt mutatók relevánsak, elfogadhatók és megalapozottak;
és
—
a tagállam által a reformok és beruházások végrehajtása megszervezésének tekintetében javasolt általános intézkedések (ideértve az elegendő személyi állomány biztosítását is) hitelesek.
Minősítés
A –
megfelelő intézkedések az eredményes végrehajtás érdekében
B –
minimális intézkedések az eredményes végrehajtás érdekében
C –
elégtelen intézkedések az eredményes végrehajtás érdekében Hatékonyság: |
2.9. |
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségére vonatkozóan a tagállam által nyújtott indokolás észszerű és valószerű, megfelel a költséghatékonyság elvének és arányos a gazdaságra és a társadalomra gyakorolt várható hatással. Az e kritérium szerinti értékelés során a Bizottság a következő elemeket veszi figyelembe: Alkalmazási kör
—
tagállam elegendő információt és bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségének összege helytálló (észszerű);
és
—
a tagállam elegendő információt és bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségének összege összhangban van a tervezett reformok és beruházások jellegével és típusával (valószerű);
és
—
a tagállam elegendő információt és bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek az eszközből finanszírozandó becsült összköltségére nem nyújt fedezetet meglévő vagy tervezett uniós finanszírozás;
és
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltsége arányos a tervben szereplő tervezett intézkedéseknek az érintett tagállam társadalmára és gazdaságára gyakorolt várható hatásával.
Minősítés
A –
nagymértékben
B –
mérsékelten
C –
kismértékben |
2.10. |
Az érintett tagállamok által javasolt intézkedések várhatóan megelőzik, feltárják és korrigálják a korrupciót, a csalást és az összeférhetetlenséget az eszközből származó források felhasználása során, beleértve azon intézkedéseket, amelyek az eszközből és más uniós programokból származó kettős finanszírozás elkerülését célozzák. Az e kritérium szerinti értékelés során a Bizottság a következő elemeket veszi figyelembe: Alkalmazási kör
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti kontrollrendszer megbízható folyamatokon és struktúrákon alapul, és egyértelmű szereplőket (szerveket/szervezeteket), valamint szerep- és felelősségi köröket határoz meg a belső kontrollfeladatok ellátására; biztosítja nevezetesen a releváns funkciók megfelelő elkülönítését;
és
—
a kontrollrendszer és más releváns intézkedések, így a végső kedvezményezettekre vonatkozó adatoknak a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben leírt, különösen a korrupció, a csalás és az összeférhetetlenségek az eszköz keretében biztosított források felhasználása során való megelőzése, feltárása és korrekciója érdekében történő gyűjtése és közzététele megfelelő;
és
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben leírt, az eszközből és más uniós programokból történő kettős finanszírozás elkerülését célzó intézkedések megfelelőek;
és
—
a kontrollért felelős szereplők (szervek/szervezetek) rendelkeznek a kijelölt szerepük és feladataik ellátásához szükséges jogi felhatalmazással és igazgatási kapacitással.
Minősítés
A –
megfelelő intézkedések
C –
elégtelen intézkedések Koherencia: |
2.11. |
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz a reformok és a közberuházási projektek végrehajtására vonatkozóan, amelyek koherens intézkedéseket jelentenek. Az e kritérium szerinti értékelés során a Bizottság a következő elemeket veszi figyelembe: Alkalmazási kör
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek hozzájárulnak egymás hatásainak megerősítéséhez;
vagy
—
a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek kiegészítik egymást.
Minősítés
A –
nagymértékben
B –
mérsékelten
C –
kismértékben |
3. |
A pénzügyi hozzájárulás meghatározása A 20. cikkel összhangban a Bizottság javaslatában az érintett tagállam által javasolt helyreállítási és rezilienciaépítési terv jelentőségére és koherenciájára vonatkozó, a 19. cikk (3) bekezdésében említett kritériumok alapján történő értékelés figyelembevételével állapítja meg a pénzügyi hozzájárulás mértékét. E célból a következő kritériumokat alkalmazza:
a)
amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kielégítő mértékben megfelel a 19. cikk (3) bekezdésében felsorolt kritériumoknak, és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltsége megegyezik a tagállamot megillető, a 11. cikknek megfelelően kiszámított maximális pénzügyi hozzájárulás összegével vagy nagyobb annál, a 11. cikknek megfelelően kiszámított, az adott tagállamot megíllető maximális pénzügyi hozzájárulás teljes összegével megegyező pénzügyi hozzájárulást kell allokálni az érintett tagállam részére;
b)
amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kielégítő mértékben megfelel a 19. cikk (3) bekezdésében felsorolt kritériumoknak, és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltsége alacsonyabb, mint a tagállamot megillető, a 11. cikknek megfelelően kiszámított maximális pénzügyi hozzájárulás összege, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségével megegyező pénzügyi hozzájárulást kell allokálni az érintett tagállam részére;
c)
amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem felel meg kielégítő mértékben a 19. cikk (3) bekezdésében felsorolt kritériumoknak, az érintett tagállam részére pénzügyi hozzájárulás nem allokálható. Ezen bekezdés végrehajtása céljából az alábbi képletek alkalmazandók:
—
a fenti a) pont esetében: ha Ci ≥ MFCi, i tagállam MFCi-ben részesül
—
a fenti b) pont esetében: ha Ci < MFCi, i tagállam Ci-ben részesül
ahol:
—
i az érintett tagállam
—
MFC a maximális pénzügyi hozzájárulás az érintett tagállam részére
—
C a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségének összege.
Az értékelési folyamat eredményeként és a minősítések figyelembevételével: A helyreállítási és rezilienciaépítési terv kielégítő mértékben megfelel az értékelési kritériumoknak. Amennyiben a 2. pontban ismertetett kritériumokra vonatkozó végső minősítés a következő eredményeket tartalmazza:
—
„A” értékelés a 2.2., a 2.3., a 2.5. és a 2.6. pont kritériumai esetében;
és a többi kritérium esetében:
—
mindegyik „A” értékelés,
vagy
—
kevesebb „B” mint „A” értékelés, „C” értékelés nélkül,
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem felel meg kielégítő mértékben az értékelési kritériumoknak. Amennyiben a 2. pontban ismertetett kritériumokra vonatkozó végső minősítés a következő eredményeket tartalmazza:
—
nincs „A” értékelés a 2.2., a 2.3., a 2.5. és a 2.6. pont kritériumai esetében;
és a többi kritérium esetében:
—
több „B” mint „A” értékelés,
vagy
—
legalább egy „C” értékelés.
|
VI. MELLÉKLET
Az éghajlatpolitikai nyomon követés módszertana
Az eszköz alapján történő beavatkozástípusok dimenziói és kódjai
|
BEAVATKOZÁSI TERÜLET |
Az éghajlat-politikai célkitűzésekre szánt támogatás kiszámítására vonatkozó együttható |
A környezetvédelmi célkitűzésekre szánt támogatás kiszámítására vonatkozó együttható |
001 |
Állóeszköz-beruházások – köztük kutatási infrastrukturális beruházások – a mikrovállalkozásokban, a kutatási és innovációs tevékenységekkel közvetlen kapcsolatban |
0% |
0% |
002 |
Állóeszköz-beruházások – köztük kutatási infrastrukturális beruházások – a kis- és középvállalkozásokban (köztük a magán kutatóközpontokban), a kutatási és innovációs tevékenységekkel közvetlen kapcsolatban |
0% |
0% |
002a1 |
Állóeszköz-beruházások – köztük kutatási infrastrukturális beruházások – a nagyobb vállalkozásokban (1), a kutatási és innovációs tevékenységekkel közvetlen kapcsolatban |
0% |
0% |
003 |
Állóeszköz-beruházások – köztük kutatási infrastrukturális beruházások – a köztulajdonban lévő kutatóközpontokban és a felsőoktatásban, a kutatási és innovációs tevékenységekkel közvetlen kapcsolatban |
0% |
0% |
004 |
Immateriális javakba való beruházások a mikrovállalkozásokban, a kutatási és innovációs tevékenységekkel közvetlen kapcsolatban |
0% |
0% |
005 |
Immateriális javakba való beruházások kkv-kban (köztük magán kutatóközpontokban), közvetlenül a kutatási és innovációs tevékenységekkel kapcsolatban |
0% |
0% |
005a1 |
Immateriális javakba való beruházások a nagyobb vállalkozásokban, a kutatási és innovációs tevékenységekkel közvetlen kapcsolatban |
0% |
0% |
006 |
Immateriális javakba való beruházások állami kutatóközpontokban és a felsőoktatásban, közvetlenül a kutatási és innovációs tevékenységekkel kapcsolatban |
0% |
0% |
007 |
Kutatási és innovációs tevékenységek mikrovállalkozásokban, ezen belül hálózatépítés (ipari kutatás, kísérleti fejlesztés, megvalósíthatósági tanulmányok) |
0% |
0% |
008 |
Kutatási és innovációs tevékenységek kkv-kban, ezen belül hálózatépítés |
0% |
0% |
008a1 |
Kutatási és innovációs tevékenységek nagyobb vállalkozásokban, ezen belül hálózatépítés |
0% |
0% |
009 |
Kutatási és innovációs tevékenységek az állami kutatóközpontokban, a felsőoktatásban és a kompetenciaközpontokban, beleértve a hálózatépítést (ipari kutatás, kísérleti fejlesztés, megvalósíthatósági tanulmányok) |
0% |
0% |
010 |
A kkv-k digitalizálása (ideértve az e-kereskedelmet, az e-üzletvitelt és a hálózatos üzleti folyamatokat, az élő laboratóriumokat, az internetes vállalkozókat, induló IKT-vállalkozásokat, B2B-t) |
0% |
0% |
010a1 |
A nagyobb vállalkozások digitalizálása (ideértve az e-kereskedelmet, az e-üzletvitelt és a hálózatos üzleti folyamatokat, a digitális innovációs központokat, az élő laboratóriumokat, az internetes vállalkozókat, induló IKT-vállalkozásokat, B2B-t) |
0% |
0% |
010b |
A kkv-k vagy nagyobb vállalkozások az ÜHG-kibocsátás csökkentésének vagy az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő digitalizálása (ideértve az e-kereskedelmet, az e-üzletvitelt és a hálózatos üzleti folyamatokat, a digitális innovációs központokat, az élő laboratóriumokat, az internetes vállalkozókat, induló IKT-vállalkozásokat, B2B-t) (2) |
40% |
0% |
011 |
Kormányzati ikt-megoldások, e-szolgáltatások, alkalmazások |
0% |
0% |
011a |
Az ÜHG-kibocsátás csökkentésének vagy az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő kormányzati ikt-megoldások, e-szolgáltatások és alkalmazások (2) |
40% |
0% |
012 |
IT-szolgáltatások és alkalmazások a digitális készségek és digitális társadalmi befogadás céljából |
0% |
0% |
013 |
E-egészségügyi szolgáltatások és alkalmazások (ideértve az elektronikus egészségügyi ellátást, a tárgyak internetét fizikai tevékenységek céljából és a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését) |
0% |
0% |
014 |
Vállalati infrastruktúra a kkv-k számára (ideértve az ipari parkokat és telephelyeket) |
0% |
0% |
015 |
Kkv-k vállalkozásfejlesztése és nemzetközivé válása, beleértve a termelő beruházásokat is |
0% |
0% |
015a |
Nagyobb vállalkozások támogatása finanszírozási eszközök útján, ideértve a termelőberuházásokat is |
0% |
0% |
016 |
Készségfejlesztés az intelligens szakosodáshoz, az ipari átalakuláshoz, a vállalkozói készséghez és a vállalkozások változáshoz való alkalmazkodóképességéhez |
0% |
0% |
017 |
Fejlett kisegítő szolgáltatások a kkv-k és kkv-csoportok számára (ideértve a menedzsment-, marketing- és tervezési szolgáltatásokat) |
0% |
0% |
018 |
Inkubáció, támogatás spin-off és spin-out vállalkozások, valamint induló (start-up) vállalkozások számára |
0% |
0% |
019 |
Elsősorban a kkv-k javára szolgáló innovációs klaszterek támogatása, többek között vállalkozások, kutatási szervezetek, hatóságok és üzleti hálózatok között |
0% |
0% |
020 |
Kkv-k innovációs folyamatai (folyamat-, szervezeti, marketing-, közös alkotáson alapuló, felhasználói és keresletvezérelt innováció) |
0% |
0% |
021 |
Technológiatranszfer és együttműködés vállalkozások, kutatóközpontok és a felsőoktatási szektor között |
0% |
0% |
022 |
Kutatási és innovációs folyamatok, technológiatranszfer és együttműködés a karbonszegény gazdaságra, a rezilienciára és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra összpontosító vállalkozások között |
100% |
40% |
023 |
Kutatási és innovációs folyamatok, technológiatranszfer és együttműködés a körforgásos gazdaságra összpontosító vállalkozások között |
40% |
100% |
024 |
Energiahatékonysági és demonstrációs projektek a kkv-kban és támogatási intézkedések |
40% |
40% |
024a |
Energiahatékonysági és demonstrációs projektek a nagyobb vállalkozásokban és kísérő intézkedések |
40% |
40% |
024b |
Energiahatékonysági és demonstrációs projektek a kkv-kban vagy a nagyobb vállalkozásokban, és az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő kísérő intézkedések (3) |
100% |
40% |
025 |
A meglévő lakásállomány energiahatékony felújítása, demonstrációs projektek és támogatási intézkedések |
40% |
40% |
025a |
A meglévő lakásállomány energiahatékony, az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő felújítása, demonstrációs projektek és támogatási intézkedések (4) |
100% |
40% |
025b |
Új, energiahatékony épületek építése (5) |
40% |
40% |
026 |
A közcélú infrastruktúra energiahatékony felújítása vagy azok energiahatékonyságát fokozó intézkedések, demonstrációs projektek és támogatási intézkedések |
40% |
40% |
026a |
A közcélú infrastruktúra az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő energiahatékony felújítása vagy azok energiahatékonyságát fokozó intézkedések, demonstrációs projektek és támogatási intézkedések (6) |
100% |
40% |
027 |
Támogatás olyan szervezetek számára, amelyek a karbonszegény gazdasághoz és az éghajlatváltozással szembeni rezilienciához hozzájáruló szolgáltatásokat nyújtanak, ideértve a figyelemfelkeltő intézkedéseket is |
100% |
40% |
028 |
Megújuló energia: szélenergia |
100% |
40% |
029 |
Megújuló energia: napenergia |
100% |
40% |
030 |
Megújuló energia: biomassza-energia (7) |
40% |
40% |
030a |
Megújuló energia: jelentős ÜHG-megtakarítással járó biomassza-energia (8) |
100% |
40% |
031 |
Megújuló energia: tengeri energia |
100% |
40% |
032 |
Egyéb megújuló energia (ideértve a geotermikus energiát is) |
100% |
40% |
033 |
Intelligens energiarendszerek (ideértve az intelligens energiahálózatokat és az ikt-rendszereket is), valamint kapcsolódó tárolás |
100% |
40% |
034 |
Nagy hatékonyságú kapcsolt energiatermelés, távfűtés és -hűtés |
40% |
40% |
034a0 |
Nagy hatékonyságú kapcsolt energiatermelés, hatékony távfűtés és -hűtés, a teljes életciklusra számított alacsony kibocsátással (9) |
100% |
40% |
034a1 |
A széntüzelésű fűtési rendszerek lecserélése gáztüzelésű fűtési rendszerekre, az éghajlatváltozás mérséklése céljából |
0% |
0% |
034a2 |
A szén helyett használt földgáz elosztása és szállítása |
0% |
0% |
035 |
Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz kapcsolódó intézkedések, valamint az éghajlattal összefüggő kockázatok megelőzése és kezelése: árvizek (ideértve a tudatosságnövelést, a polgári védelmet, valamint a katasztrófavédelmi rendszereket, infrastruktúrákat és az ökoszisztémán alapuló megközelítéseket is) |
100% |
100% |
036 |
Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz kapcsolódó intézkedések, valamint az éghajlattal összefüggő kockázatok megelőzése és kezelése: tűzvészek (ideértve a tudatosságnövelést, a polgári védelmet, valamint a katasztrófavédelmi rendszereket, infrastruktúrákat és az ökoszisztémán alapuló megközelítéseket is) |
100% |
100% |
037 |
Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz kapcsolódó intézkedések, valamint az éghajlattal összefüggő kockázatok megelőzése és kezelése: egyéb, pl. viharok és aszály (ideértve a tudatosságnövelést, a polgári védelmet, valamint a katasztrófavédelmi rendszereket, infrastruktúrákat és az ökoszisztémán alapuló megközelítéseket is) |
100% |
100% |
038 |
Kockázatmegelőzés és a nem az éghajlattal kapcsolatos természeti kockázatok (pl. földrengések), valamint az emberi tevékenységekhez kapcsolódó kockázatok (pl. technológiai balesetek) kezelése, ideértve a tudatosságnövelést, a polgári védelmet és a katasztrófavédelmi rendszereket, az infrastruktúrákat és az ökoszisztémán alapuló megközelítéseket is |
0% |
100% |
039 |
Emberi fogyasztásra szolgáló víz biztosítása (kitermelési, kezelési, tárolási és elosztási infrastruktúra, hatékonysági intézkedések, ivóvízellátás) |
0% |
100% |
039a |
Emberi fogyasztásra szolgáló víz az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő módon történő biztosítása (kitermelési, kezelési, tárolási és elosztási infrastruktúra, hatékonysági intézkedések, ivóvízellátás) (10) |
40% |
100% |
040 |
Vízgazdálkodás és a vízkészletek megőrzése (ideértve a vízgyűjtő-gazdálkodást, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz kapcsolódó meghatározott intézkedéseket, az újrafelhasználást, a szivárgás csökkentését) |
40% |
100% |
041 |
Szennyvízgyűjtés és -tisztítás |
0% |
100% |
041a |
Az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő szennyvízgyűjtés és -kezelés (11) |
40% |
100% |
042 |
A háztartási hulladék kezelése: megelőzés, minimálisra csökkentés, válogatás, újrafelhasználási és újrahasznosítási intézkedések |
40% |
100% |
042a |
A háztartási hulladék kezelése: A maradékhulladék kezelése |
0% |
100% |
044 |
Kereskedelmi, ipari hulladékgazdálkodás: megelőzés, minimálisra csökkentés, válogatás, újrafelhasználási és újrahasznosítási intézkedések |
40% |
100% |
044a |
Kereskedelmi, ipari hulladékgazdálkodás: maradék- és veszélyes hulladék |
0% |
100% |
045 |
Az újrahasznosított anyagok nyersanyagként való felhasználásának előmozdítása |
0% |
100% |
045a |
Az újrafeldolgozott anyagok felhasználása az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő nyersanyagként (12) |
100% |
100% |
046 |
Ipari területek és szennyezett talaj rehabilitációja |
0% |
100% |
046a |
Ipari területek és szennyezett talaj az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő rehabilitációja (13) |
40% |
100% |
047 |
A környezetbarát gyártási eljárások és az erőforráshatékonyság támogatása a kkv-kben |
40% |
40% |
047a |
A környezetbarát gyártási eljárások és az erőforrás-hatékonyság támogatása a nagyobb vállalkozásokban |
40% |
40% |
048 |
Levegőminőségi és zajcsillapítási intézkedések |
40% |
100% |
049 |
A Natura 2000 területek védelme, helyreállítása és fenntartható használata |
40% |
100% |
050 |
A természet és a biológiai sokféleség védelme, természeti örökség és erőforrások, zöld és kék infrastruktúra |
40% |
100% |
051 |
IKT: Nagyon nagy kapacitású, széles sávú hálózat (gerinc-/felhordóhálózat) |
0% |
0% |
052 |
IKT: Nagyon nagy kapacitású, széles sávú hálózat (hozzáférés/helyi hurok egy, a többlakásos ingatlan kiszolgálópontjánál található elosztópontig tartó optikai száléval megegyező teljesítménnyel) |
0% |
0% |
053 |
IKT: Nagyon nagy kapacitású, széles sávú hálózat (hozzáférés/helyi hurok egy, a háztartások vagy üzleti ingatlanok kiszolgálópontjánál található elosztópontig tartó optikai száléval megegyező teljesítménnyel) |
0% |
0% |
054 |
IKT: Nagyon nagy kapacitású, széles sávú hálózat (hozzáférés/helyi hurok egy, fejlett technológiájú vezeték nélküli kommunikációt megvalósító bázisállomásig tartó optikai száléval megegyező teljesítménnyel) |
0% |
0% |
055 |
IKT: Az IKT-infrastruktúra egyéb típusai (köztük nagy méretű számítógépes erőforrások/berendezések, adatközpontok, szenzorok és más vezeték nélküli berendezések) |
0% |
0% |
055a |
IKT: Az IKT-infrastruktúra a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének és az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő egyéb típusai (köztük nagy méretű számítógépes erőforrások/berendezések, adatközpontok, szenzorok és más vezeték nélküli berendezések) (2) |
40% |
0% |
056 |
Újonnan épített vagy felújított autópályák és közutak – TEN-T törzshálózat (14) |
0% |
0% |
057 |
Újonnan épített vagy felújított autópályák és közutak – TEN-T átfogó hálózat |
0% |
0% |
058 |
A TEN-T úthálózathoz és csomópontokhoz csatlakozó, újonnan épített vagy felújított másodlagos közúti kapcsolatok |
0% |
0% |
059 |
Egyéb újonnan épített vagy felújított országos, regionális és helyi bekötőutak |
0% |
0% |
060 |
Átépített vagy korszerűsített autópályák és közutak – TEN-T törzshálózat |
0% |
0% |
061 |
Átépített vagy korszerűsített autópályák és közutak – TEN-T átfogó hálózat |
0% |
0% |
062 |
Egyéb átépített vagy korszerűsített közutak (autópálya, országos, regionális vagy helyi) |
0% |
0% |
063 |
A közlekedés digitalizálása: közutak |
0% |
0% |
063a |
A közlekedés digitalizálása, amennyiben az részben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését szolgálja: közutak |
40% |
0% |
064 |
Újonnan épített vagy felújított vasutak – TEN-T törzshálózat |
100% |
40% |
065 |
Újonnan épített vagy felújított vasutak – TEN-T átfogó hálózat |
100% |
40% |
066 |
Egyéb újonnan épített vagy felújított vasutak |
40% |
40% |
066a |
Egyéb újonnan épített vagy felújított vasutak – elektromos/kibocsátásmentes (15) |
100% |
40% |
067 |
Átépített vagy korszerűsített vasutak – TEN-T törzshálózat |
100% |
40% |
068 |
Átépített vagy korszerűsített vasutak – TEN-T átfogó hálózat |
100% |
40% |
069 |
Egyéb átépített vagy korszerűsített vasutak |
40% |
40% |
069a |
Egyéb átépített vagy korszerűsített vasutak – elektromos/kibocsátásmentes (15) |
100% |
40% |
070 |
A közlekedés digitalizálása: vasutak |
40% |
0% |
071 |
Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) |
40% |
40% |
072 |
Mozgó vasúti tárgyi eszközök |
0% |
40% |
072a |
Kibocsátásmentes/elektromos (16) meghajtású mobil vasúti eszközök |
100% |
40% |
073 |
Tiszta városi közlekedési infrastruktúra (17) |
100% |
40% |
074 |
Tiszta városi közlekedési járművek (18) |
100% |
40% |
075 |
Kerékpározási infrastruktúra |
100% |
100% |
076 |
A városi közlekedés digitalizálása |
0% |
0% |
076a |
A közlekedés digitalizálása, amennyiben az részben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését szolgálja: városi közlekedés |
40% |
0% |
077 |
Alternatív üzemanyagok infrastruktúrája (19) |
100% |
40% |
078 |
Multimodális közlekedés (TEN – T) |
40% |
40% |
079 |
Multimodális közlekedés (nem városi) |
40% |
40% |
080 |
Tengeri kikötők (TEN-T) |
0% |
0% |
080a |
Tengeri kikötők (TEN-T), kivéve a fosszilis tüzelőanyagok szállítására szolgáló létesítményeket |
40% |
0% |
081 |
Egyéb tengeri kikötők |
0% |
0% |
081a |
Egyéb tengeri kikötők, kivéve a fosszilis tüzelőanyagok szállítására szolgáló létesítményeket |
40% |
0% |
082 |
Belvízi utak és kikötők (TEN-T) |
0% |
0% |
082a |
Belvízi utak és kikötők (TEN-T), kivéve a fosszilis tüzelőanyagok szállítására szolgáló létesítményeket |
40% |
0% |
083 |
Belvízi utak és kikötők (regionális és helyi) |
0% |
0% |
083a0 |
Belvízi utak és kikötők (regionális és helyi), kivéve a fosszilis tüzelőanyagok szállítására szolgáló létesítményeket |
40% |
0% |
083a1 |
Biztonsági, védelmi és légiforgalmi szolgáltatási rendszerek a meglévő repülőterek tekintetében |
0% |
0% |
084 |
A közlekedés digitalizálása: egyéb közlekedési módok |
0% |
0% |
084a |
A közlekedés digitalizálása, amennyiben az részben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését szolgálja: egyéb közlekedési módok |
40% |
0% |
085 |
A koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz kapcsolódó infrastruktúra |
0% |
0% |
086 |
Általános és középfokú oktatási infrastruktúra |
0% |
0% |
087 |
A felsőoktatáshoz kapcsolódó infrastruktúra |
0% |
0% |
088 |
A szakképzéshez, képzéshez és felnőttképzéshez kapcsolódó infrastruktúra |
0% |
0% |
089 |
Lakhatási infrastruktúra migránsok, menekültek és nemzetközi védelemben részesülő/nemzetközi védelmet kérelmező személyek számára |
0% |
0% |
090 |
Lakhatási infrastruktúra (nem migránsok, menekültek és nemzetközi védelemben részesülő vagy nemzetközi védelmet kérelmező személyek számára) |
0% |
0% |
091 |
A közösségbe való társadalmi befogadáshoz hozzájáruló egyéb szociális infrastruktúra |
0% |
0% |
092 |
Egészségügyi infrastruktúra |
0% |
0% |
093 |
Egészségügyi berendezések |
0% |
0% |
094 |
Egészségügyi mobil eszközök |
0% |
0% |
095 |
Az egészségügy digitalizálása |
0% |
0% |
096 |
Ideiglenes befogadási infrastruktúra migránsok, menekültek és nemzetközi védelemben részesülő vagy nemzetközi védelmet kérelmező személyek számára |
0% |
0% |
097 |
A munkavállalás javítását célzó intézkedések |
0% |
0% |
098 |
A tartósan munkanélküliek munkavállalását előmozdító intézkedések |
0% |
0% |
099 |
Egyedi támogatás az ifjúsági foglalkoztatáshoz és a fiatalok társadalmi-gazdasági integrációjához |
0% |
0% |
100 |
Támogatás az önálló és induló (start-up) vállalkozások számára |
0% |
0% |
101 |
Támogatás a szociális gazdaság és a szociális vállalkozások számára |
0% |
0% |
102 |
Intézkedések a munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások korszerűsítésére a készségszükségletek felmérése és azokra való felkészülés, valamint kellő idejű és testre szabott támogatás biztosítása céljából |
0% |
0% |
103 |
Támogatás a munkaerőpiaci kereslet és kínálat összegyeztetéshez és az átmenetekhez |
0% |
0% |
104 |
Támogatás a munkavállalói mobilitáshoz |
0% |
0% |
105 |
Intézkedések a nők munkaerőpiaci részvételének előmozdítására és a munkaerőpiac nemen alapuló szegregációjának csökkentésére |
0% |
0% |
106 |
Intézkedések a munka és a magánélet közötti egyensúly előmozdítására, ideértve gyermekgondozás és az eltartott személyek gondozásának igénybevételét is |
0% |
0% |
107 |
Intézkedések az egészséges és az egészségügyi kockázatokat kezelő, megfelelő munkakörnyezet kialakítása céljából, ideértve a testmozgás népszerűsítését is |
0% |
0% |
108 |
Támogatás a digitális készségek fejlesztéséhez |
0% |
0% |
109 |
Támogatás a munkavállalók, vállalkozások és vállalkozók változáshoz való alkalmazkodásához |
0% |
0% |
110 |
Intézkedések az aktív és egészséges idősödés ösztönzésére |
0% |
0% |
111 |
Támogatás a koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz (az infrastruktúra kivételével) |
0% |
0% |
112 |
Az alap- és középfokú oktatás támogatása (az infrastruktúra kivételével) |
0% |
0% |
113 |
A felsőoktatás támogatása (az infrastruktúra kivételével) |
0% |
0% |
114 |
A felnőttoktatás támogatása (az infrastruktúra kivételével) |
0% |
0% |
115 |
Intézkedések az esélyegyenlőség és a társadalomban való aktív részvétel előmozdítására |
0% |
0% |
116 |
A hátrányos helyzetű személyek munkaerőpiacra való belépésének és visszatérésének támogatása |
0% |
0% |
117 |
A marginalizált csoportok – például a romák – oktatáshoz való hozzáférésének, munkavállalásának és társadalmi befogadásának javítását célzó intézkedések |
0% |
0% |
118 |
A marginalizált csoportokkal – például a romákkal – foglalkozó civil társadalomnak nyújtott támogatás |
0% |
0% |
119 |
A harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatásban való részvételének növelését célzó egyedi fellépések |
0% |
0% |
120 |
A harmadik országbeli állampolgárok társadalmi integrációját célzó intézkedések |
0% |
0% |
121 |
A minőségi, fenntartható és megfizethető szolgáltatásokhoz való egyenlő és időben történő hozzáférés megerősítését célzó intézkedések |
0% |
0% |
122 |
A családi és közösségi alapú ápolási-gondozási szolgáltatások biztosításának megerősítését célzó intézkedések |
0% |
0% |
123 |
Az egészségügyi rendszerek elérhetőségének, hatékonyságának és rezilienciájának megerősítését célzó intézkedések (az infrastruktúra kivételével) |
0% |
0% |
124 |
A tartós ápolás-gondozáshoz való hozzáférés javítását célzó intézkedések (az infrastruktúra kivételével) |
0% |
0% |
125 |
A szociális védelmi rendszerek korszerűsítését célzó intézkedések, ideértve a szociális védelemhez való hozzáférés előmozdítását is |
0% |
0% |
126 |
A szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett személyek – ideértve a leginkább rászorulókat és a gyerekeket is – társadalmi integrációjának előmozdítása |
0% |
0% |
127 |
Az anyagi nélkülözés kezelése a leginkább rászorulóknak nyújtott élelmezési segély és/vagy anyagi támogatás révén, a kísérő intézkedéseket is beleértve |
0% |
0% |
128 |
Az köztulajdonban lévő turisztikai eszközök védelme, fejlesztése és népszerűsítése és idegenforgalmi szolgáltatások |
0% |
0% |
129 |
A kulturális örökség védelme, fejlesztése és népszerűsítése és kulturális szolgáltatások |
0% |
0% |
130 |
A természeti örökség védelme, fejlesztése és népszerűsítése és a Natura 2000 területektől eltérő ökoturizmus |
0% |
100% |
131 |
A nyilvános terek fizikai rehabilitációja és biztonsága |
0% |
0% |
131a. |
Területfejlesztési kezdeményezések, beleértve a területi stratégiák kidolgozását |
0% |
0% |
132 |
A programhatóságok és az alapok végrehajtásához kapcsolódó szervezetek kapacitásának javítása |
0% |
0% |
133 |
A partnerekkel folytatott együttműködés megerősítése, a tagállamon belül és azokon kívül |
0% |
0% |
134 |
Keresztfinanszírozás az ERFA keretében (a művelet ERFA-részének és a közvetlenül ahhoz kapcsolódó részének végrehajtásához szükséges ESZA-típusú tevékenységek támogatása) |
0% |
0% |
135 |
A hatóságok és érdekelt felek intézményi kapacitásának megerősítése a területi együttműködési projektek és kezdeményezések végrehajtása céljából, határokon átnyúló, transznacionális, tengeri és régióközi összefüggésben |
0% |
0% |
135a. |
Interreg: a határátkelés igazgatása, valamint a mobilitás és a migráció kezelése |
0% |
0% |
136 |
Legkülső régiók: a megközelítési nehézségeknek és a területi széttagoltságnak tulajdonítható többletköltségek ellentételezése |
0% |
0% |
137 |
Legkülső régiók: egyedi intézkedések a piac méretéből adódó tényezők miatti többletköltségek ellentételezésére |
0% |
0% |
138 |
Legkülső régiók: támogatás az éghajlati viszonyokból és a domborzati nehézségekből adódó többletköltségek ellentételezésére |
40% |
40% |
139 |
Legkülső régiók: repülőterek |
0% |
0% |
140 |
Tájékoztatás és kommunikáció |
0% |
0% |
141 |
Előkészítés, végrehajtás, nyomon követés és ellenőrzés |
0% |
0% |
142 |
Értékelés és tanulmányok, adatgyűjtés |
0% |
0% |
143 |
A tagállami hatóságok, a kedvezményezettek és a releváns partnerek kapacitásának megerősítése |
0% |
0% |
01 |
Hozzájárulás a környezetbarát készségekhez és álláshelyekhez, valamint a környezetbarát gazdasághoz |
100% |
|
(1)
Nagyobb vállalkozásnak minősül minden olyan vállalkozás, amely nem kkv, ideértve a kisméretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatokat is.
(2)
Amennyiben az intézkedés célja az, hogy a tevékenységnek olyan adatokat kell feldolgoznia vagy gyűjtenie, amelyek lehetővé teszik az ÜHG-kibocsátás olyan csökkentését, amely a teljes életciklusra vetített ÜHG-kibocsátás jelentős csökkenését eredményezi. Amennyiben az intézkedés célja megköveteli az adatközpontoktól, hogy megfeleljenek az „adatközpontok energiahatékonyságára vonatkozó európai magatartási kódexnek”.
(3)
a) Amennyiben az intézkedés célja átlagosan legalább egy közepes mélységű felújítás megvalósítása az épületek felújításáról szóló (EU) 2019/786 bizottsági ajánlásban meghatározottak szerint, vagy b) amennyiben az intézkedés célja a közvetlen és közvetett ÜHG-kibocsátás az előzetes kibocsátásokhoz képesti legalább 30%-os átlagos csökkentése.
(4)
Amennyiben az intézkedés célja átlagosan legalább egy közepes mélységű felújítás megvalósítása az épületek felújításáról szóló (EU) 2019/786 bizottsági ajánlásban meghatározottak szerint. Az épületek felújítása a 85–92. beavatkozási terület szerinti infrastruktúrát is magában foglalja.
(5)
Amennyiben az intézkedések célja olyan új épületek építése, amelyek elsődleges energiaigénye (PED) legalább 20%-kal alacsonyabb a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó követelménynél (közel nulla energiaigényű épületek, nemzeti irányelvek). Az új, energiahatékony épületek építése a 85–92. beavatkozási terület szerinti infrastruktúrát is magában foglalja.
(6)
Amennyiben az intézkedés célja átlagosan legalább egy közepes mélységű felújítás megvalósítása az épületek felújításáról szóló (EU) 2019/786 bizottsági ajánlásban meghatározottak szerint, vagy b) amennyiben az intézkedés célja a közvetlen és közvetett ÜHG-kibocsátás az előzetes kibocsátásokhoz képesti legalább 30%-os átlagos csökkentése. Az épületek felújítása a 85–92. beavatkozási terület szerinti infrastruktúrát is magában foglalja.
(7)
Amennyiben az intézkedés célja a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló, 2018. december 11-i az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.) összhangban biomasszából történő villamosenergia- vagy hőtermeléshez kapcsolódik.
(8)
Amennyiben az intézkedés célja az (EU) 2018/2001 irányelvvel összhangban biomasszából történő villamosenergia- vagy hőtermeléshez kapcsolódik; és amennyiben az intézkedés célja, hogy az (EU) 2018/2001 irányelv VI. mellékletében meghatározott ÜHG-megtakarítási módszertanhoz és a relatív fosszilisüzemanyag-komparátorhoz képest legalább 80%-os ÜHG-kibocsátáscsökkentést érjenek el a létesítményen belül a biomassza használatából eredően. Amennyiben az intézkedés célja az (EU) 2018/2001 irányelvvel összhangban biomasszából előállított bioüzemanyag előállításához kapcsolódik (az élelmiszer- és takarmánynövények kivételével); és amennyiben az intézkedés célja, hogy az (EU) 2018/2001 irányelv V. mellékletében meghatározott ÜHG-megtakarítási módszertanhoz és a relatív fosszilisüzemanyag-komparátorhoz képest legalább 65%-os ÜHG-kibocsátáscsökkentést érjenek el a létesítményen belül a biomassza használatából eredően.
(9)
Nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés esetében akkor, ha az intézkedés célja a teljes életciklusra számított 100 gCO2e/kWh-nál alacsonyabb fűtő/hűtő érték elérése, vagy hulladékhő használata. Távfűtés/távhűtés esetében akkor, ha a kapcsolódó infrastruktúra megfelel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.)EU energiahatékonysági irányelvének, vagy ha a meglévő infrastruktúrát a hatékony távfűtés/távhűtés meghatározásának megfelelően felújítják, vagy ha a projekt fejlett kísérleti rendszer (ellenőrzési és energiagazdálkodási rendszerek, a dolgok internete), vagy alacsonyabb hőmérsékleti rendszert eredményez a távfűtési/távhűtési rendszerben.
(10)
Ha az intézkedés célja az, hogy az épített rendszer átlagos energiafogyasztása <= 0,5 kWh legyen, vagy az infrastruktúra szivárgási indexe (ILI) <= 1,5 legyen, vagy felújítás esetén az átlagos energiafogyasztás több mint 20%-kal, vagy az energiaveszteség több mint 20%-kal csökkenjen.
(11)
Ha az intézkedés célja, hogy a kiépített teljes szennyvízrendszer nulla nettó energiafogyasztással rendelkezzen, vagy a teljes szennyvízrendszer felújítása legalább 10%-os átlagos energiafogyasztás-csökkenést eredményezzen (kizárólag energiahatékonysági intézkedésekkel, nem pedig lényegi változásokkal vagy terhelésváltozásokkal).
(12)
Ha az intézkedés célja az elkülönítetten gyűjtött nem veszélyes hulladék tömege legalább 50%-ának másodlagos nyersanyaggá való átalakítása.
(13)
Ha az intézkedés célja az ipari területek és a szennyezett talaj természetes szénelnyelővé alakítása.
(14)
Az 56–62. beavatkozási terület esetében a 73., 74. és 77. beavatkozási terület az intézkedések olyan elemeire használható, amelyek az alternatív üzemanyagokra, többek között az elektromos járművek feltöltésére vagy a tömegközlekedésre vonatkozó beavatkozásokkal kapcsolatosak.
(15)
Ha az intézkedés célja villamosított pálya- és kapcsolódó alrendszerekre vonatkozik, vagy ha van villamosítási terv, vagy a pálya tíz éven belül alkalmassá válik a kipufogógáz-kibocsátásmentes vonatok általi használatra.
(16)
A két üzemmódú vonatokra is vonatkozik.
(17)
A tiszta városi közlekedési infrastruktúra olyan infrastruktúrát jelent, amely lehetővé teszi a kibocsátásmentes járművek üzemeltetését.
(18)
A tiszta városi közlekedésben használt járművek alatt a kibocsátásmentes járműveket kell érteni.
(19)
Amennyiben az intézkedés célja összhangban van az (EU) 2018/2001 irányelvvel. |
VII. MELLÉKLET
Az eszköz keretében történő digitális címkézés módszertana
A digitális címkézés módszertana:
Kód |
A beavatkozási területe és típusa (1) |
Együttható a digitális átállásra fordított támogatási összegek kiszámításához |
|
1. beavatkozási terület: Konnektivitás DESI 1. dimenzió: Konnektivitás |
|
051 |
Nagyon nagy kapacitású, széles sávú hálózat (gerinc-/felhordóhálózat) (2) |
100% |
052 |
Nagyon nagy kapacitású, széles sávú hálózat (hozzáférés/helyi hurok egy, a többlakásos ingatlan kiszolgálópontjánál található elosztópontig tartó optikai száléval megegyező teljesítménnyel) |
100% |
053 |
Nagyon nagy kapacitású, széles sávú hálózat (hozzáférés/helyi hurok egy, a háztartások vagy üzleti ingatlanok kiszolgálópontjánál található elosztópontig tartó optikai száléval megegyező teljesítménnyel) |
100% |
054 |
Nagyon nagy kapacitású, széles sávú hálózat (hozzáférés/helyi hurok egy, fejlett technológiájú vezeték nélküli kommunikációt megvalósító bázisállomásig tartó optikai száléval megegyező teljesítménnyel) (3) |
100% |
054a. |
5G hálózati lefedettség, beleértve az összeköttetés megszakítás nélküli biztosítását a közlekedési útvonalak mentén; Gigabitalapú konnektivitás (legalább 1 Gbps szimmetrikus sebességű hálózatok) a társadalmi-gazdasági fókuszpontok, például iskolák, közlekedési csomópontok és fő közszolgáltatók számára |
100% |
054b |
Mobil adatkapcsolat széles területi lefedettséggel |
100% |
|
2. beavatkozási terület: Digitális vonatkozású K+F beruházások DESI: „Az EU ikt-ágazata és annak K+F teljesítménye” |
|
009a |
Beruházás a digitális vonatkozású kutatásba és fejlesztésbe (beleértve a kiválósági kutatóközpontokat, az ipari kutatást, a kísérleti fejlesztést, a megvalósíthatósági tanulmányokat, valamint állóeszközök vagy immateriális javak beszerzését a digitális vonatkozású kutatáshoz és fejlesztéshez kapcsolódóan) |
100% |
|
3. beavatkozási terület: Humán tőke DESI 2. dimenzió: Humán tőke |
|
012 |
IT-szolgáltatások és alkalmazások a digitális készségek javítása és a digitális befogadás céljából (4) |
100% |
016 |
Készségfejlesztés az intelligens szakosodáshoz, az ipari átalakuláshoz, a vállalkozói készséghez és a vállalkozások változáshoz való alkalmazkodóképességéhez |
40% |
108 |
Támogatás a digitális készségek fejlesztéséhez (5) |
100% |
099 |
Egyedi támogatás az ifjúsági foglalkoztatáshoz és a fiatalok társadalmi-gazdasági integrációjához |
40% |
100 |
Támogatás az önálló és induló (start-up) vállalkozások számára |
40% |
|
4. beavatkozási terület: e-kormányzat, digitális közszolgáltatások és helyi digitális ökoszisztémák DESI 5. dimenzió: Digitális közszolgáltatások |
|
011 |
Kormányzati ikt-megoldások, e-szolgáltatások, alkalmazások (6) |
100% |
011a |
Az ÜHG-kibocsátás csökkentésének vagy az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő kormányzati ikt-megoldások, e-szolgáltatások és alkalmazások (7) |
100% |
011b |
Az európai digitális személyazonosító rendszer bevezetése köz- és magáncélra |
100% |
013 |
E-egészségügyi szolgáltatások és alkalmazások (ideértve az elektronikus egészségügyi ellátást, a tárgyak internetét fizikai tevékenységek céljából és saját lakókörnyezetben való életvitel segítését) |
100% |
095 |
Az egészségügy digitalizálása |
100% |
063 |
A közlekedés digitalizálása: közutak |
100% |
063a |
A közlekedés digitalizálása, amennyiben az részben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését szolgálja: közutak |
100% |
070 |
A közlekedés digitalizálása: vasutak |
100% |
071 |
Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) |
100% |
076 |
A városi közlekedés digitalizálása |
100% |
076a |
A közlekedés digitalizálása, amennyiben az részben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését szolgálja: városi közlekedés |
100% |
084 |
A közlekedés digitalizálása: egyéb közlekedési módok |
100% |
084a |
A közlekedés digitalizálása, amennyiben az részben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését szolgálja: egyéb közlekedési módok |
100% |
033 |
Intelligens energiarendszerek (ideértve az intelligens energiahálózatokat és az IKT-rendszereket is), valamint kapcsolódó tárolás |
40% |
011c |
Az igazságszolgáltatás digitalizálása |
100% |
|
5. beavatkozási terület: A vállalkozások digitalizálása DESI 4. dimenzió: Digitális technológiák integrálása |
|
010 |
A kkv-k digitalizálása (ideértve az e-kereskedelmet, az e-üzletvitelt és a hálózatos üzleti folyamatokat, az élő laboratóriumokat, az internetes vállalkozókat, induló IKT-vállalkozásokat, B2B-t) |
100% |
010a |
A nagyobb vállalkozások digitalizálása (ideértve az e-kereskedelmet, az e-üzletvitelt és a hálózatos üzleti folyamatokat, a digitális innovációs központokat, az élő laboratóriumokat, az internetes vállalkozókat, induló IKT-vállalkozásokat, B2B-t) |
100% |
010b |
A kkv-k vagy nagyobb vállalkozások az ÜHG-kibocsátás csökkentésének vagy az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő digitalizálása (ideértve az e-kereskedelmet, az e-üzletvitelt és a hálózatos üzleti folyamatokat, a digitális innovációs központokat, az élő laboratóriumokat, az internetes vállalkozókat, induló IKT-vállalkozásokat, B2B-t) (7) |
100% |
014 |
Vállalati infrastruktúra a kkv-k számára (ideértve az ipari parkokat és telephelyeket) (8) |
40% |
015 |
Kkv-k vállalkozásfejlesztése és nemzetközivé válása, beleértve a termelő beruházásokat is (8) |
40% |
017 |
Fejlett kisegítő szolgáltatások a kkv-k és kkv-csoportok számára (ideértve a menedzsment-, marketing- és tervezési szolgáltatásokat) (8) |
40% |
018 |
Inkubáció, támogatás spin-off és spin-out vállalkozások, valamint induló (start-up) vállalkozások számára (8) |
40% |
019 |
Elsősorban a kkv-k javára szolgáló innovációs klaszterek támogatása, többek között vállalkozások, kutatási szervezetek, hatóságok és üzleti hálózatok között (8) (9) |
40% |
020 |
Kkv-k innovációs folyamatai (folyamat-, szervezeti, marketing-, közös alkotáson alapuló, felhasználói és keresletvezérelt innováció) (8) |
40% |
021 |
Technológiatranszfer és együttműködés vállalkozások, kutatóközpontok és a felsőoktatási szektor között (8) |
40% |
021a |
A digitális tartalom előállításának és terjesztésének támogatása |
100% |
|
6. beavatkozási terület: A digitális kapacitásokba való beruházás és fejlett technológiák bevezetése DESI 4. dimenzió: A digitális technológiák integrációja + ad hoc adatgyűjtések |
|
055 |
Az IKT-infrastruktúra egyéb típusai (köztük nagy méretű számítógépes erőforrások/berendezések, adatközpontok, szenzorok és más vezeték nélküli berendezések) |
100% |
055a |
Az IKT-infrastruktúra a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének és az energiahatékonysági kritériumoknak megfelelő egyéb típusai (köztük nagy méretű számítógépes erőforrások/berendezések, adatközpontok, szenzorok és más vezeték nélküli berendezések) (7) |
100% |
021b |
Erősen szakosodott támogató szolgáltatások és létesítmények kialakítása a közigazgatás és a vállalkozások számára (nagy teljesítményű nemzeti számítástechnikai kompetenciaközpontok, kiberközpontok, mesterségesintelligencia-tesztelési és -kísérleti létesítmények, blokklánc, dolgok internete stb.) |
100% |
021c |
Beruházás az olyan fejlett technológiákba, mint például: nagy teljesítményű számítástechnikai és kvantum-számítástechnikai kapacitások/kvantum-kommunikációs kapacitások (beleértve a kvantum-titkosítást); mikroelektronikai tervezés, gyártás és rendszerintegráció; az európai adat-, felhő- és peremkapacitások új generációja (infrastruktúrák, platformok és szolgáltatások); virtuális és kibővített valóság, DeepTech és más fejlett digitális technológiák. A digitális ellátási lánc biztosítását célzó beruházások. |
100% |
021d |
Kiberbiztonsági technológiák, intézkedések és támogató eszközök kifejlesztése és bevezetése a köz- és a magánszektor felhasználói számára. |
100% |
|
7. beavatkozási terület: A digitális ágazat környezetbarátabbá tétele |
|
027a |
Beruházások olyan technológiákba, készségekbe, infrastruktúrákba és megoldásokba, amelyek javítják az energiahatékonyságot, és biztosítják az adatközpontok és -hálózatok klímasemlegességét. |
100% |
(1)
A beavatkozások e táblázatban szereplő leírása nem érinti a versenyszabályoknak való megfelelést, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a beavatkozások ne szorítsák ki a magánberuházásokat.
(2)
Beleértve a tagállamokon belüli és azok közötti, valamint az Unió és harmadik országok közötti tenger alatti kábeleket.
(3)
Beleértve az 5G és a 6G hálózatokat.
(4)
Beleértve az oktatási és képzési intézmények digitalizálását támogató intézkedéseket (beleértve az informatikai és számítógépes infrastrukturális beruházásokat), többek között szakoktatás és -képzés, valamint felnőttkori tanulás céljából.
(5)
Ez a digitális készségekre vonatkozik minden szinten, és a következőket foglalja magában: magas szintű speciális oktatási programok digitális szakemberek képzésére (azaz technológiaközpontú programok); tanárok képzése, oktatási célú digitális tartalom fejlesztése és a vonatkozó szervezeti képességek. Ide tartoznak az alapvető digitális készségek fejlesztését célzó intézkedések és programok is.
(6)
Beleértve a fejlett technológiák (például a nagy teljesítményű számítástechnika, a kiberbiztonság vagy a mesterséges intelligencia) használatát a közszolgáltatások és a döntéshozatal terén, valamint a digitális közszolgáltatások és infrastruktúrák (regionális, nemzeti és határokon átnyúló) interoperabilitását.
(7)
Amennyiben az intézkedés célja az, hogy a tevékenységnek olyan adatokat kell feldolgoznia vagy gyűjtenie, amelyek lehetővé teszik az ÜHG-kibocsátás olyan csökkentését, amely a teljes életciklusra vetített ÜHG-kibocsátás jelentős csökkenését eredményezi. Amennyiben az intézkedés célja megköveteli az adatközpontoktól, hogy megfeleljenek az „adatközpontok energiahatékonyságára vonatkozó európai magatartási kódexnek”.
(8)
A 40%-os digitális együtthatót csak akkor kell alkalmazni, ha a beavatkozásnak a vállalkozások digitalizálásához közvetlenül kapcsolódó elemekre kell összpontosítania, ideértve például a digitális termékeket, az IKT-eszközöket stb.
(9)
Beleértve a szociális gazdasági egységeket is. |
( 1 ) A Tanács 1466/97/EK rendelete (1997. július 7.) a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról (HL L 209., 1997.8.2., 1. o.).
( 2 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2092 rendelete (2020. december 16.) az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről (HL L 433 I., 2020.12.22., 1. o.)
( 3 ) A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).
( 4 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).
( 5 ) A rendeletben szereplő összes számadat az Eurostattól származik; a historikus adatok a 2020. májussal zárult időszakra vonatkoznak.