This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02009R0428-20151225
Council Regulation (EC) No 428/2009 of 5 May 2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual-use items (Recast)
Consolidated text: A Tanács 428/2009/EK rendelete ( 2009. május 5. ) a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról (átdolgozás)
A Tanács 428/2009/EK rendelete ( 2009. május 5. ) a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról (átdolgozás)
2009R0428 — HU — 25.12.2015 — 005.002
Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért
A TANÁCS 428/2009/EK RENDELETE (2009. május 5.) a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról (HL L 134, 2009.5.29., 1. o) |
Módosította:
|
|
Hivatalos Lap |
||
Szám |
Oldal |
Dátum |
||
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1232/2011/EU RENDELETE (2011. november 16.) |
L 326 |
26 |
8.12.2011 |
|
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 388/2012/EU RENDELETE (2012. április 19.) |
L 129 |
12 |
16.5.2012 |
|
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 599/2014/EU RENDELETE (2014. április 16.) |
L 173 |
79 |
12.6.2014 |
|
A BIZOTTSÁG 1382/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014. október 22.) |
L 371 |
1 |
30.12.2014 |
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2420 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015. október 12.) |
L 340 |
1 |
24.12.2015 |
Helyesbítette:
A TANÁCS 428/2009/EK RENDELETE
(2009. május 5.)
a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról
(átdolgozás)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
A kettős felhasználású termékek és technológia kivitelére vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2000. június 22-i 1334/2000/EK rendeletet ( 1 ) több alkalommal jelentősen módosították. Mivel további módosítások szükségesek, azt az egyértelműség érdekében át kell dolgozni. |
(2) |
A kettős felhasználású termékeknek (beleértve a szoftvert és a technológiát) az Európai Közösségből történő kivitelét hatékony ellenőrzésnek kell alávetni. |
(3) |
A kettős felhasználású termékek hatékony közös export-ellenőrzési rendszere szükséges ahhoz, hogy a tagállamok és az Európai Unió (EU) eleget tegyenek nemzetközi – különösen a nonproliferációs rezsimeket illető – kötelezettségeiknek és felelősségüknek. |
(4) |
A közös ellenőrzési rendszer, valamint a végrehajtás és a felügyelet valamennyi tagállamban összehangolt politikája elengedhetetlen feltétele a kettős felhasználású termékek Közösségen belüli szabad áramlásának. |
(5) |
Az egyedi, globális vagy nemzeti általános exportengedélyekről, a brókertevékenységi engedélyekről, a nem közösségi kettős felhasználású termékek transzferjére, illetve a IV. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékeknek a Közösségen belüli transzferjére vonatkozó engedélyekről szóló döntésekért a nemzeti hatóságok felelősek. A kettős felhasználású termékek kivitelére vonatkozó nemzeti előírásoknak és rendelkezéseknek illeszkedniük kell a közös kereskedelempolitika kereteibe és különösen a közös exportszabályozás létrehozásáról szóló, 1969. december 20-i 2603/69/EGK tanácsi rendeletbe ( 2 ). |
(6) |
Az exportellenőrzés alá eső kettős felhasználású termékek közös listájáinak aktualizálására vonatkozó döntéseknek összhangban kell lenniük azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, amelyeket a vonatkozó nemzetközi non-proliferációs rezsimek és exportellenőrzési megállapodások részeseként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a a tagállamok elfogadtak. |
(7) |
A kettős felhasználású termékek közös listái, azok rendeltetési helyei és az útmutatók a hatékony export-ellenőrzési rendszer lényeges elemeit képezik. |
(8) |
A szoftverek és technológiák Közösségen kívülre elektronikus úton, telefaxon vagy telefonon történő átadását szintén ellenőrizni kell. |
(9) |
Különös figyelmet kell fordítani az újrakivitel és a végfelhasználás kérdéseire. |
(10) |
A tagállamok és az Európai Bizottság képviselői 1998. szeptember 22-én aláírták a tagállamok, az Európai Atomenergia-közösség és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség között létrejött vonatkozó biztonsági megállapodásokhoz kapcsolódó kiegészítő jegyzőkönyveket, amelyek, más rendelkezésekkel együtt, a tagállamok számára kötelezővé teszik az információszolgáltatást egyes berendezések és nem nukleáris anyagok transzferje tekintetében. |
(11) |
A Közösség elfogadta a vámszabályok azon körét, amelyet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet ( 3 ) (a továbbiakban: Közösségi Vámkódex) és az annak végrehajtásáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet ( 4 ) tartalmaz, amely egyebek között meghatározza az áruk kivitelével és újrakivitelével kapcsolatos előírásokat. E rendelet nem korlátozza a Közösségi Vámkódexet és annak végrehajtási rendelkezéseit. |
(12) |
A Szerződés 30. cikkével összhangban és annak korlátain belül, valamint a nagyobb fokú harmonizáció megvalósulásáig a tagállamok a közrend vagy a közbiztonság érdekében fenntartják jogukat bizonyos kettős felhasználású termékek Közösségen belüli transzferjére vonatkozó ellenőrzésekre. Ahol ezek az ellenőrzések kapcsolódnak a Közösségből származó kivitel ellenőrzésének hatékonyságához, ott ezeket a Tanácsnak rendszeres időszakonként felül kell vizsgálnia. |
(13) |
E rendelet helyes alkalmazása érdekében valamennyi tagállam intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságokat megfelelő hatáskörrel ruházza fel. |
(14) |
Az EU állam- és kormányfői 2003 júniusában elfogadták a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni cselekvési tervet (theszaloníki cselekvési program). Ezt a cselekvési tervet a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia egészítette ki, amelyet az Európai Tanács 2003. december 12-én fogadott el. A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia III. fejezete értelmében az Európai Uniónak valamennyi eszközét fel kell használnia a világszinten aggodalomra okot adó proliferációs programok megakadályozása, az azoktól való elrettentés, azok leállítása és lehetőség szerinti megszüntetése érdekében. Az említett fejezet 30.A 4. alpontja kifejezetten említést tesz arról, hogy erősíteni kell az export-ellenőrzési politikákat és gyakorlatokat. |
(15) |
Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2004. április 28-án elfogadott 1540. sz. határozata szerint minden államnak hatékony intézkedéseket kell hoznia és érvényesítenie a nukleáris, vegyi és biológiai fegyverek és ezek célbajuttató eszközei elterjedésének megakadályozását célzó belföldi ellenőrzések kialakítására, többek között a kapcsolódó anyagok megfelelő ellenőrzésének kialakítása révén, és e célból többek között az ilyen termékek tranzitjára és brókertevékenységére vonatkozó ellenőrzéseket kell kialakítania. Kapcsolódó anyagoknak tekintendők mindazok a vonatkozó többoldalú egyezmények és megállapodások hatálya alá tartozó anyagok, felszerelések és technológiák, amelyek a nukleáris, vegyi és biológiai fegyverek és ezek célbajuttató eszközeinek tervezése, kifejlesztése, gyártása és alkalmazása céljából felhasználhatók. |
(16) |
Ez a rendelet olyan termékekre is vonatkozik, amelyek csupán áthaladnak a Közösség területén, vagyis amelyekhez nem rendeltek a külső árutovábbítási eljárástól eltérő vámjogi sorsot, vagy amelyeket csupán vámszabad területre vagy vámszabad raktárba tároltak be, és amelyeket jóváhagyott raktárnyilvántartásban nem kell szerepeltetni. Ennek megfelelően biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a tagállamok hatóságai eseti alapon megtiltsák a nem közösségi kettős felhasználású termékek tranzitját, amennyiben hírszerzési vagy egyéb források alapján ésszerűen feltételezhető, hogy a termékek részben vagy egészben, tömegpusztító fegyverek és azok célbajuttató eszközeinek elterjedését szolgálják vagy szolgálhatják. |
(17) |
Ezen túlmenően ellenőrzéseket kell bevezetni a brókertevékenységekre is, amennyiben a brókert a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság tájékoztatta, illetve tudomása van arról, hogy az ilyen szolgáltatás egy harmadik országban tömegpusztító fegyverek előállításához vagy célbajutattásához vezethet. |
(18) |
Kívánatos az EU egész területén elérni az ellenőrzések egységes és következetes alkalmazását az EU és a nemzetközi közösség biztonságának előmozdítása, illetve az exportőrei közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében. Ezért a theszaloníki cselekvési program ajánlásaival és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia felszólításaival összhangban célszerű kibővíteni a tagállamok közötti konzultációk körét az exportengedélyek kiadása előtt. Ez a megközelítés többek között azzal az előnnyel járna, hogy biztosítaná, hogy egy tagállam alapvető biztonsági érdekeit nem veszélyeztetné egy más tagállamból történő kivitel. Az e rendeletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek nemzeti ellenőrzése megvalósítási feltételeinek fokozottabb közelítése és az e rendelet értelmében megadható különböző típusú engedélyek felhasználási feltételeinek a harmonizálása az ellenőrzések egységesebb és következetesebb alkalmazását eredményezné. A nem megfogható technológiatranszfer meghatározásának pontosítása oly módon, hogy az kiterjedjen az ellenőrzött technológiának az EU-n kívül élő személyek számára való hozzáférhetővé tételére, hozzájárulna a biztonság előmozdítására irányuló erőfeszítésekhez, akárcsak az, ha az érzékeny információk tagállamok közötti cseréjének módozatait összehangolnák a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek meglévő gyakorlataival, különösen azzal, hogy gondoskodnak a tagállamok közötti információcsere biztonságos elektronikus rendszerének létrehozásáról. |
(19) |
Minden tagállamnak hatékony, arányos és elrettentő szankciókat kell meghatároznia, amelyek e rendelet megsértése esetén alkalmazhatók, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Ez a rendelet létrehozza a kettős felhasználású termékek kivitele, transzferje, tranzitja és az ezen termékekkel való bróker tevékenység ellenőrzésének közösségi rendszerét.
2. cikk
E rendelet alkalmazásában:
1. „kettős felhasználású termékek”: azok a termékek, beleértve a szoftvert és a technológiát is, amelyek polgári és katonai célokra egyaránt felhasználhatók, e fogalom továbbá magában foglalja azokat a termékeket is, amelyek egyaránt felhasználhatók nem robbantási célokra és nukleáris fegyverek vagy más nukleáris robbanószerkezetek előállításához történő, bármilyen formájú hozzájárulás céljára;
2. „kivitel”:
i. a 2913/92/EGK rendelet (Közösségi Vámkódex) 161. cikke szerinti kiviteli eljárás;
ii. újrakivitel a Közösségi Vámkódex 182. cikke szerint, kivéve a tranzit alatt álló termékeket; és
iii. szoftver vagy technológia átadása, elektronikus eszközök, így telefax, telefon, elektronikus levél vagy bármely más elektronikus eszköz útján az Európai Közösségen kívüli rendeltetési helyre; ez magában foglalja a szoftver és technológia hozzáférhetővé tételét a Közösségen kívüli természetes vagy jogi személyek vagy társaságok számára. A kivitel a technológia szóbeli, átadására is vonatkozik, ha a technológia leírására telefonon keresztül kerül sor;
3. az „exportőr” jelentése bármely természetes vagy jogi személy vagy társaság:
i. akinek nevében a kiviteli nyilatkozatot teszik, vagyis az a személy, aki a nyilatkozat elfogadásakor a harmadik országbeli címzett szerződő partnere, és jogosult a termék a Közösség vámterületén kívüli kiszállításának meghatározására. Amennyiben nem kötöttek kiviteli szerződést, vagy a szerződés birtokosa nem saját nevében jár el, akkor az exportőr az a személy, aki az árunak a Közösség vámterületén kívüli kiküldésére szóló jogosultsággal rendelkezik;
ii. amely úgy dönt, hogy elektronikus eszközök, így telefax, telefon, elektronikus levél vagy bármely más elektronikus úton szoftvert vagy technológiát ad át vagy tesz hozzáférhetővé, a Közösségen kívüli rendeltetési helyre.
Ha a kettős felhasználású termékek feletti rendelkezési jog a kivitel alapját képező szerződésnek megfelelően egy, a Közösségen kívül letelepedett személyé, akkor a Közösségen belül letelepedett szerződő fél minősül exportőrnek;
4. „kiviteli nyilatkozat”: az az okirat, amelyben egy személy meghatározott formában és módon kinyilvánítja szándékát, hogy kettős felhasználású terméket kíván kiviteli eljárás alá vonni;
5. „brókertevékenység”:
— olyan ügyletek tárgyalása vagy intézése, amelyek célja kettős felhasználású termékek vétele, értékesítése vagy szállítása egy harmadik országból egy más harmadik országba; vagy
— harmadik országokban található kettős felhasználású termékek értékesítése vagy vétele egy más harmadik országba történő transzfer céljából.
E rendelet alkalmazásában e fogalommeghatározás nem terjed ki pusztán a járulékos szolgáltatások nyújtására. Járulékos szolgáltatásnak minősül a fuvarozás, a pénzügyi szolgáltatás, a biztosítás, illetve a viszontbiztosítás, az általános hirdetés, illetve a reklám;
6. „bróker”: a Közösség valamely tagállamában lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett természetes vagy jogi személy vagy társaság, amely az 5. pontban meghatározott szolgáltatásokat végez a Közösségből valamely harmadik ország területére irányulóan;
7. „tranzit”: a nem közösségi kettős felhasználású termékek a Közösség vámterületére belépve és keresztülhaladva a Közösségen kívüli rendeltetési helyre történő szállítása;
8. „egyedi exportengedély”: egy meghatározott exportőrnek valamely harmadik országban lévő egyetlen végfelhasználó vagy címzett tekintetében, egy vagy több kettős felhasználású termékre adott engedély;
9. „uniós általános exportengedély”: bizonyos rendeltetési országokba irányuló kivitelre érvényes exportengedély, amely minden exportőr számára hozzáférhető, aki tiszteletben tartja a IIa-IIf. mellékletben felsorolt felhasználási feltételeket és követelményeket;
10. „globális exportengedély”: egy meghatározott exportőrnek a kettős felhasználású termékek valamely típusának vagy kategóriájának tekintetében adott engedély, amely egy vagy több meghatározott végfelhasználó részére történő kivitelre és/vagy egy vagy több meghatározott harmadik országban érvényes;
11. „nemzeti általános exportengedély”: a 9. cikk (2) bekezdésével összhangban kiadott, valamint a 9. cikknek és a IIIc. mellékletnek megfelelően a nemzeti jog szerint meghatározott exportengedély;
12. „az Európai Unió vámterülete”: a Közösségi Vámkódex 3. cikke szerinti terület;
13. „nem közösségi kettős felhasználású termékek”: a Közösségi Vámkódex 4. cikke 8. pontja értelmében vett nem közösségi áruk vámjogi helyzetével rendelkező termékek.
II. FEJEZET
HATÁLY
3. cikk
(1) Az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek kivitele engedélyköteles.
(2) A 4. cikk vagy a 8. cikk alapján az I. mellékletben nem felsorolt bizonyos kettős felhasználású termékek valamennyi vagy egyes célországokba történő kivitele szintén engedélyhez köthető.
4. cikk
(1) Az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitele engedélyköteles, amennyiben azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai, amelyben az exportőr letelepedési helye található, az exportőr tudomására hozták, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben vegyi, biológiai, nukleáris fegyverek, más nukleáris robbanószerkezetek fejlesztésével, gyártásával, kezelésével, működtetésével, karbantartásával, raktározásával, felderítésével, azonosításával vagy forgalmazásával, vagy az ilyen fegyverek célba juttatására alkalmas hordozórakéták fejlesztésével, gyártásával, karbantartásával, raktározásával kapcsolatosan kívánják felhasználni, vagy azok ilyen célokra felhasználhatók.
(2) Az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitele abban az esetben is engedélyköteles, ha a beszerző ország vagy a rendeltetési ország a Tanács ►M1 határozata vagy közös álláspontja ◄ vagy az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) döntése alapján, vagy pedig az ENSZ Biztonsági Tanácsának kötelező erejű határozata alapján elrendelt fegyverszállítási embargó hatálya alatt van, és az (1) bekezdésben hivatkozott hatóságok az exportőrt tájékoztatták arról, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben katonai célú végfelhasználásra szánják vagy szánhatják. E bekezdés alkalmazásában a „katonai célú végfelhasználás”:
a) a tagállamok katonai célú termékekre vonatkozó listájában felsorolt katonai célú termékekbe történő beépítés;
b) a fenti listában felsorolt katonai célú termékek fejlesztéséhez, gyártásához vagy karbantartásához alkalmazott termelő-, ellenőrző vagy elemzőberendezéseknek, vagy ezek alkatrészeinek felhasználása;
c) egy termelőüzemben a fenti listában felsorolt katonai célú termékek gyártásához bármilyen nem késztermék felhasználása.
(3) Engedélyköteles továbbá az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitele abban az esetben is, ha az (1) bekezdésben említett hatóságok az exportőr tudomására hozták, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben olyan – a katonai célú termékek nemzeti listáján felsorolt – katonai célú termékek alkatrészeként vagy részegységeként kívánják felhasználni, vagy ilyen célokra felhasználhatók, amelyeket az illető tagállam területéről engedély nélkül vagy a tagország engedélyezésre vonatkozó nemzeti jogszabályainak megsértésével exportáltak.
(4) Ha az exportőr tudatában van annak, hogy az általa kivitelre szánt és az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékeket részben vagy egészben az (1), (2) vagy (3) bekezdésben megnevezett célok bármelyikére szánják, akkor ezt köteles az (1) bekezdésben hivatkozott hatóságok tudomására hozni, amelyek döntenek arról, hogy a termék kivitele engedélyköteles-e.
(5) Bármely tagállam elfogadhat vagy fenntarthat olyan nemzeti jogi szabályozást, amely engedélyeztetéshez köti a I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitelét, amennyiben az exportőr alappal feltételezheti, hogy ezeket a termékeket részben vagy egészben az (1) bekezdésben említett célra szánják vagy szánhatják.
(6) Az a tagállam, amely az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitelét az (1)–(5) bekezdés alapján engedélykötelessé teszi, szükség szerint tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot. A többi tagállam ezt a tájékoztatást kellő megfontolás tárgyává teszi, és tájékoztatja saját vámhatóságait és országa egyéb hatáskörrel rendelkező hatóságait.
(7) Az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek tekintetében a 13. cikk (1), (2) és (5)–(7) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.
(8) Ez a rendelet nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy a 2603/69/EGK rendelet 11. cikke alapján nemzeti intézkedéseket tegyenek.
5. cikk
(1) Az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékekkel kapcsolatos brókertevékenységi engedélyre van szükség akkor, ha a brókert a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai tájékoztatták arról, hogy adott kettős felhasználású termékeket részben vagy egészben a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szánnak vagy szánhatnak. Ha a brókernek tudomása van arról, hogy az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek, amelyek tekintetében brókertevékenységek végzését tervezi, részben vagy egészben a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szolgálnak, értesítenie kell a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, amelyek eldöntik, hogy az ilyen brókertevékenységeket szükséges-e engedélyhez kötni.
(2) A tagállamok az (1) bekezdés alkalmazását a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szolgáló, fel nem sorolt kettős felhasználású termékekre és a 4. cikk (2) bekezdésében említett katonai célú végfelhasználásra szolgáló és rendeltetésű, kettős felhasználású termékekre is kiterjeszthetik.
(3) A tagállamok a kettős felhasználású termékek brókertevékenységére vonatkozó engedélyezési kötelezettséget előíró nemzeti jogi szabályozást fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn, ha a bróker joggal feltételezi, hogy ezeket a termékeket a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt felhasználási célokra szánják vagy szánhatják.
(4) Az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett nemzeti intézkedések tekintetében a 8. cikk (2), (3) és (4) bekezdését kell alkalmazni.
6. cikk
(1) Azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai, amelynek a területén a tranzitra sor kerül, megtilthatják az I. mellékletben felsorolt, nem közösségi kettős felhasználású termékek tranzitját, amennyiben ezeket a termékeket részben vagy egészben a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szánják vagy szánhatják. A tagállamok ilyen döntés meghozatala során figyelembe veszik a nemzetközi szerződések részes feleként vagy a nemzetközi nonproliferációs rezsimek részeseként elfogadott kötelezettségeiket és vállalásaikat.
(2) A tagállamok azt megelőzően, hogy a tranzit megtiltásáról döntenek, rendelkezhetnek úgy, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságaik eseti alapon engedélyhez köthessék az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek konkrét tranzitját, ha azokat a termékeket részben vagy egészben a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szánják vagy szánhatják.
(3) A tagállamok az (1) bekezdés alkalmazását a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szolgáló, fel nem sorolt kettős felhasználású termékekre és a 4. cikk (2) bekezdésében említett katonai célú végfelhasználásra szolgáló és rendeltetésű, kettős felhasználású termékekre is kiterjeszthetik.
(4) A 8. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni e cikk (2) és (3) bekezdésében említett nemzeti intézkedések tekintetében.
7. cikk
Ez a rendelet nem vonatkozik olyan szolgáltatás nyújtására vagy technológia átadására, amely személyek határátlépésével jár.
8. cikk
(1) Közbiztonsági vagy emberi jogi szempontok alapján a tagállamok megtilthatják vagy engedélyhez köthetik az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitelét.
(2) A tagállamok az (1) bekezdés alapján meghozott intézkedéseikről ezek meghozatala után haladéktalanul tájékoztatást adnak a Bizottságnak, pontosan megjelölve az intézkedések okait.
(3) A tagállamok arról is haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, ha az (1) bekezdés alapján meghozott valamely intézkedést módosítják.
(4) A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi azokat az intézkedéseket, amelyekről a (2) és a (3) bekezdés alapján tájékoztatást kapott.
III. FEJEZET
EXPORTENGEDÉLY ÉS BRÓKERTEVÉKENYSÉGEK ENGEDÉLYEZÉSE
9. cikk
(1) E rendelet egyes termékek kivitelére vonatkozóan a IIa–IIf. mellékletben foglaltak szerint uniós általános exportengedélyt hoz létre.
Az exportőr letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai megtilthatják az exportőr számára ezen engedélyek használatát, amennyiben ésszerűen feltételezhető, hogy nem képes ezen engedélynek vagy az exportellenőrzéssel kapcsolatos jogszabályok valamely rendelkezésének megfelelni.
A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai megosztják egymással az azon exportőrökkel kapcsolatos információkat, akik nem használhatnak uniós általános exportengedélyt, kivéve, ha megállapítást nyer, hogy az exportőr nem próbál kettős felhasználású termékeket más tagállamokon keresztül exportálni. E célból a 19. cikk (4) bekezdésében említett rendszert kell használni.
Annak biztosítása érdekében, hogy csak az alacsony kockázattal járó ügyletek tartozzanak a IIa–IIf. mellékletben található uniós általános exportengedélyek hatálya alá, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egyes rendeltetési helyeknek az uniós általános exportengedélyek hatálya alól való kivonása céljából, amennyiben ezekre a rendeltetési helyekre a 4. cikk (2) bekezdésében említett fegyverszállítási embargó vonatkozik.
Ha az említett fegyverszállítási embargó esetén rendkívüli sürgősséggel kell kizárni egyes meghatározott rendeltetési helyeket az uniós általános exportengedélyek hatályából, akkor a 23b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni az e bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) Minden egyéb az e rendelet alapján engedélyköteles kivitelre a vonatkozó engedélyt az exportőr letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai adják ki. Az engedély – a (4) bekezdésben meghatározott korlátozásoktól függően – lehet egyedi, globális vagy általános engedély.
Valamennyi engedély a Közösség egész területére érvényes.
Az exportőrök a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére az egyedi exportengedélyre és globális exportengedélyre vonatkozó kérelemhez szükséges minden vonatkozó információt kötelesek megadni annak érdekében, hogy a nemzeti, hatáskörrel rendelkező hatóságokat teljeskörűen tájékoztassák elsősorban a végfelhasználó, a rendeltetési ország és az exportált termék végfelhasználása tekintetében. Az engedély kiadása indokolt esetben végfelhasználási nyilatkozat bemutatásától tehető függővé.
(3) A tagállamok az egyedi és globális engedélykérelmeket a nemzeti jogszabályok és joggyakorlat által meghatározott határidőn belül dolgozzák fel.
(4) A nemzeti általános exportengedélyek:
a) kivonják hatályuk alól a IIg. mellékletben felsorolt termékeket;
b) meghatározására a nemzeti jogszabályok vagy joggyakorlat szerint kerül sor. Az engedélyt az azt kiállító tagállamban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező valamennyi exportőr használhatja, ha megfelel az e rendeletben és az azt kiegészítő nemzeti jogszabályokban megállapított követelményeknek. Az engedélyeket a IIIc. mellékletben szereplő iránymutatásoknak megfelelően kell kiadni. Az engedélyek kiadására a nemzeti jogszabályokkal és joggyakorlattal összhangban kerül sor.
A tagállamok valamennyi nemzeti általános exportengedély kiadásáról vagy módosításáról haladéktalanul értesítik a Bizottságot. Az értesítéseket a Bizottság közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában;
c) nem használhatók fel, ha a hatóságok tájékoztatták az exportőrt, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben a 4. cikk (1) és (3) bekezdésében vagy a 4. cikk (2) bekezdésében említett valamely felhasználási célra szánják vagy szánhatják, egy, a Tanács ►M1 határozata vagy közös álláspontja ◄ vagy az EBESZ határozata alapján, vagy pedig az ENSZ Biztonsági Tanácsa kötelező határozata alapján elrendelt fegyverembargó hatálya alatt álló országban, vagy ha az exportőrnek tudomása van arról, hogy a termékeket a fent megnevezett célokra kívánják felhasználni.
(5) A tagállamok nemzeti jogszabályaikban fenntartják vagy bevezetik annak lehetőségét, hogy globális exportengedélyt adnak ki.
(6) A tagállamok a Bizottsághoz eljuttatják azoknak a hatóságoknak a jegyzékét, amelyek jogosultak:
a) kettős felhasználású termékek exportengedélyeinek kiadására;
b) nem közösségi kettős felhasználású termékek tranzitjának tilalmáról e rendelet értelmében határozni.
A Bizottság e hatóságok jegyzékét az EurópaiUnió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzé teszi.
10. cikk
(1) Az e rendelet szerinti brókertevékenységi engedélyt a bróker lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai adják ki. Ezt az engedélyt két vagy több harmadik ország között mozgó konkrét termékek meghatározott mennyiségére adják ki. Pontosan meg kell határozni a termékeknek a harmadik országban található származási helyét, a végfelhasználót és annak helyét. Az engedély a Közösség egész területén érvényes.
(2) A bróker a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére a brókertevékenységi engedély iránti kérelemhez e rendelet értelmében szükséges minden vonatkozó információt köteles megadni, különösen a kettős felhasználású termékeknek a harmadik országban található pontos származási helye, a termékek egyértelmű leírása és az érintett mennyiség, az ügyletben részt vevő harmadik felek, a rendeltetési hely szerinti harmadik ország, az ott található végfelhasználó és annak pontos helye tekintetében.
(3) A tagállamok a brókertevékenységi engedélykérelmeket a nemzeti jogszabályok és joggyakorlat által meghatározott határidőn belül bírálják el.
(4) A tagállamok megküldik a Bizottságnak az e rendelet értelmében brókertevékenységi engedélyek kiadására jogosult hatóságok listáját. Ezen hatóságok listáját a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.
11. cikk
(1) Az exportengedély iránti kérelemben jelezni kell, ha az egyedi kérelemben szereplő termékeket, amelyeket a ►M1 IIa. mellékletben ◄ fel nem sorolt rendeltetési helyre, vagy – a IV. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek esetében – bármely rendeltetési helyre kívánják kivinni, nem abban a tagállamban vagy tagállamokban találhatók vagy lesznek találhatók, ahol a kérelmet benyújtották. Annak a tagállamnak a hatáskörrel rendelkező hatóságai, ahol az engedélykérelmet benyújtották, haladéktalanul kikérik a szóban forgó tagállam vagy tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak véleményét, és megadják az ezzel kapcsolatos tájékoztatást. A megkeresett tagállam vagy tagállamok az engedély kiadásával kapcsolatos esetleges ellenvetéseiket, amelyek kötelező érvényűek arra a tagállamra, ahol a kérelmet benyújtották, tíz munkanapon belül közlik.
Ha tíz munkanapon belül nem érkezik kifogás, akkor ezt úgy kell tekinteni, hogy a megkérdezett tagállamnak vagy tagállamoknak nincs ellenvetése.
A megkérdezett tagállam kivételes esetben kérheti a tíznapos határidő meghosszabbítását. A meghosszabbítás azonban nem haladhatja meg a harminc munkanapot.
(2) A tagállam, amennyiben a kivitel alapvető biztonsági érdekeit sérti, felkérheti a másik tagállamot, hogy az exportengedélyt ne adja ki, vagy ha már kiadta, kérheti annak érvénytelenítését, felfüggesztését, módosítását vagy visszavonását. Az a tagállam, amelyhez ilyen kérelem érkezik, a kérelmező tagállammal haladéktalanul a felekre nem kötelező érvényű konzultációt kezdhet; amelyet tíz munkanapon belül le kell zárni. Amennyiben a megkeresett tagállam az engedély megadása mellett dönt, a 13. cikk (6) bekezdésében említett elektronikus rendszeren keresztül erről értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot.
12. cikk
(1) Annak eldöntése érdekében, hogy e rendelet alapján az egyedi vagy globális exportengedélyt vagy a brókertevékenységi engedélyt kiadják-e, a tagállamok minden vonatkozó szempontot figyelembe vesznek, többek között:
a) azokat a kötelezettségeket és vállalásokat, amelyeket a vonatkozó nemzetközi nonproliferációs rezsimek és export-ellenőrzési megállapodások részeseként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok mindegyike elfogadott;
b) a Tanács ►M1 határozata vagy közös álláspontja, ◄ az EBESZ döntése vagy az ENSZ Biztonsági Tanácsának kötelező határozata alapján elrendelt szankciókból eredő kötelezettségeket;
c) a nemzeti kül- és biztonságpolitikai megfontolásokat, beleértve a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban ( 5 ) foglaltakat is;
d) a tervezett végfelhasználással és az engedélyezett végfelhasználástól történő eltérítés kockázatával kapcsolatos megfontolásokat.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított szempontok mellett a globális exportengedély iránt benyújtott kérelem elbírálása során a tagállam figyelembe veszi, hogy az exportőr arányos és megfelelő eszközöket és eljárásokat alkalmaz-e a rendelet rendelkezéseinek és célkitűzéseinek és az engedély kikötéseinek és feltételeinek való megfelelés biztosítása érdekében.
13. cikk
(1) A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai – a rendelettel összhangban eljárva – elutasíthatják az exportengedély kiadását, és érvényteleníthetik, felfüggeszthetik, módosíthatják vagy visszavonhatják a már kiadott exportengedélyeket. Amennyiben a hatóságok elutasítanak, érvénytelenítenek, felfüggesztenek, lényegesen korlátoznak vagy visszavonnak egy exportengedélyt, vagy amennyiben azt állapították meg, hogy a tervezett kivitelt nem szabad engedélyezni, akkor erről értesítik a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait és a Bizottságot, és megosztják velük a vonatkozó információkat. Ha valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai felfüggesztettek egy exportengedélyt, a felfüggesztés időtartamának lejártakor a végső értékelésről tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot.
(2) Az (1) bekezdés alapján kiküldött elutasítási értesítéseket a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai az értesítés kiküldésétől számított három éven belül felülvizsgálják, és visszavonják, módosítják vagy megújítják őket. A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai a lehető legrövidebb időn belül értesítik a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait és a Bizottságot a felülvizsgálat eredményeiről. Azok az elutasítások, amelyeket nem vonnak vissza, hatályban maradnak.
(3) A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai haladéktalanul értesítik a többi tagállamot és a Bizottságot az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek tranzitját tiltó, a 6. cikk alapján hozott döntésükről. Ezek az értesítések minden vonatkozó információt tartalmaznak, a termék besorolását, technikai paramétereit, a rendeltetési országot és a végfelhasználót is ideértve.
(4) Az (1) és (2) bekezdést a brókertevékenységi engedélyek tekintetében is alkalmazni kell.
(5) Mielőtt a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai – a rendelettel összhangban eljárva – exportengedélyt vagy brókertevékenységi engedélyt adnának ki, vagy tranzitról döntenének, minden hatályos elutasítást vagy az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek tranzitját tiltó, a rendelet értelmében hozott minden határozatot meg kell vizsgálniuk, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy az engedélyt vagy tranzitot egy vagy több másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, egy lényegében azonos ügylet tekintetében már elutasította-e (ami egy lényegében azonos paraméterekkel vagy műszaki jellemzőkkel rendelkező terméket jelent ugyanazon végfelhasználó vagy címzett számára). Először konzultálniuk kell annak a tagállamnak vagy tagállamoknak a hatáskörrel rendelkező hatóságaival, amelyek ezen elutasító vagy tranzitot tiltó határozatot (határozatokat) az (1) és (3) bekezdésnek megfelelően kiadták. Ha az ilyen konzultációt követően a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az engedély megadásáról vagy a tranzit engedélyezéséről határoz, úgy erről értesíti a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait és a Bizottságot, és döntése indokolásául megad minden szükséges információt.
(6) Az e cikk szerint szükséges valamennyi értesítést biztonságos elektronikus eszközökön keresztül kell megtenni, ideértve a 19. cikk (4) bekezdésében említett rendszert is.
(7) Az információk ezen cikk rendelkezései szerint történő minden megosztásának összhangban kell állnia a 19. cikk (3), (4) és (6) bekezdésének az ilyen információk bizalmas jellegére vonatkozó rendelkezéseivel.
14. cikk
(1) Minden egyedi vagy globális exportengedélyt és brókertevékenységi engedélyt írásban vagy elektronikus úton a IIIa. és IIIb. mellékletben szereplő mintákban található formanyomtatványon adnak ki, amely a mintának megfelelő sorrendben legalább annak összes elemét tartalmazza.
(2) A mennyiségi korlátozásokat tartalmazó globális exportengedélyek az exportőr kérésére részletekre bontandók.
IV. FEJEZET
A KETTŐS FELHASZNÁLÁSÚ TERMÉKEK LISTÁJÁNAK AKTUALIZÁLÁSA
15. cikk
(1) Az I. mellékletben szereplő kettős felhasználású termékek listáját azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, valamint azok módosításaival összhangban kell aktualizálni, amelyeket a nonproliferációs rezsimek és export-ellenőrzési megállapodások részeseiként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok elfogadtak.
(2) Az I. melléklet almellékletét képező IV. mellékletet az Európai Közösséget létrehozó szerződés 30. cikke, nevezetesen a tagállamok közrenddel és közbiztonsággal kapcsolatos érdekeinek vonatkozásában kell aktualizálni.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kettős felhasználású termékek I. mellékletben található jegyzékének aktualizálása céljából. Az I. mellékletet az e cikk (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően kell aktualizálni. Amennyiben az I. melléklet aktualizálása a IIa–IIg. vagy a IV. mellékletben is felsorolt kettős felhasználású termékeket érint, ezeket a mellékleteket is megfelelően módosítani kell.
V. FEJEZET
VÁMELJÁRÁSOK
16. cikk
(1) A kettős felhasználású termékek kivitelével kapcsolatos vámeljárás során a kiviteli nyilatkozatot kezelő vámhivatalnál az exportőrnek igazolnia kell, hogy a szükséges exportengedélyt beszerezte.
(2) Az exportőrtől bekérhető a bizonyítékként szolgáltatott bármely okmánynak azon tagállam hivatalos nyelvére történő fordítása, ahol a kiviteli nyilatkozatot benyújtották.
(3) A Közösségi Vámkódex alapján és az annak értelmében ráruházott jogkör sérelme nélkül a tagállam a (4) bekezdésben hivatkozott időszakokat meg nem haladó időszakra is felfüggesztheti a területéről történő kivitellel kapcsolatos eljárást, vagy – szükség esetén – más módon is megakadályozhatja azt, hogy az I. mellékletben felsorolt olyan kettős felhasználású termékek, amelyek rendelkeznek érvényes exportengedéllyel, területén keresztül a Közösséget elhagyják, amennyiben alapos okkal feltételezheti, hogy:
a) az engedély megadásakor valamely vonatkozó információt nem vettek figyelembe; vagy
b) az engedély megadása óta a körülmények jelentős mértékben megváltoztak.
(4) A (3) bekezdésben említett esetben haladéktalanul konzultálni kell az exportengedélyt kiadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaival, hogy azok a 13. cikk (1) bekezdése alapján a megfelelő intézkedéseket megtehessék. Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóságok úgy határoznak, hogy fenntartják az engedélyt, úgy tíz munkanapon belül válaszolni kötelesek, mely határidő e hatóságok kérésére kivételes esetekben harminc munkanapig terjedően meghosszabbítható. Ebben az esetben, vagy ha tíz, illetve – bizonyos esetekben – harminc napon belül nem érkezik válasz, akkor a kettős felhasználású terméket haladéktalanul ki kell adni. Az engedélyt kiadó tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.
17. cikk
(1) A tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy a kettős felhasználású termék kivitelére vonatkozó vámkezelést csak az arra felhatalmazott vámhivatalok végezhetik.
(2) Azok a tagállamok, amelyek élnek az (1) bekezdésben biztosított választási lehetőséggel, tájékoztatni kötelesek a Bizottságot a megfelelő felhatalmazással rendelkező vámhivatalokról. A Bizottság ezt az információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.
18. cikk
A 2454/93/EGK rendelet 843. és 912a–912g. cikkének rendelkezései azon kettős felhasználású termékek kivitelére, újrakivitelére, valamint az államok vámterületéről történő kilépésének korlátozására vonatkoznak, amelyek kivitele e rendelkezés értelmében engedélyköteles.
VI. FEJEZET
IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
19. cikk
(1) A tagállamok – a Bizottsággal együttműködésben – minden szükséges intézkedést megtesznek a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti közvetlen együttműködés és információcsere kialakítása érdekében, különösen annak a kockázatnak a kiküszöbölésére, hogy a kettős felhasználású termékek kiviteli ellenőrzése során előforduló esetleges eltérések a kereskedelem olyan eltérüléséhez vezessenek, amelyek egy vagy több tagállam számára nehézségeket okozhatnak.
(2) A tagállamok a kivitelre vonatkozó közösségi export-ellenőrzési rendszer hatékonyságának növelése céljából minden szükséges intézkedést megtesznek a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti közvetlen együttműködés és információcsere kialakítása érdekében. Az információk az alábbiakra terjedhetnek ki:
a) a nemzeti általános exportengedély és az ►M1 uniós általános exportengedély ◄ felhasználásának jogától nemzeti szankciók alapján megfosztott exportőrök adatai;
b) a különös figyelmet igénylő végfelhasználókra, a gyanús beszerzési tevékenységben részt vevő szereplőkre, és adott esetben a használt útvonalakra vonatkozó adatok.
(3) E rendelet 23. cikkének sérelme nélkül a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági szabályozás helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97EK tanácsi rendeletet ( 6 ) és különösen annak az információk bizalmas kezeléséről szóló rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.
(4) A Bizottság – a 23. cikk alapján létrehozott, a kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoporttal konzultálva – kialakítja a tagállamok – és szükség esetén a Bizottság – közötti információcsere biztonságos és titkosított rendszerét. Az Európai Parlamentet értesíteni kell a rendszer költségvetéséről, fejlesztéséről, annak ideiglenes és végleges kialakításáról és működéséről, továbbá a hálózati költségekről.
(5) A lakóhely vagy letelepedési hely szerinti tagállam felel az exportőrök és brókerek részére nyújtandó iránymutatásért. A Bizottság és a Tanács is adhat iránymutatást és/vagy tehet ajánlásokat az e rendeletben említett kérdésekre vonatkozó legjobb gyakorlatok tekintetében.
(6) A személyes adatok feldolgozását a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben ( 7 ), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben ( 8 ) megállapított szabályoknak megfelelően kell végezni.
VII. FEJEZET
ELLENŐRZÉSI INTÉZKEDÉSEK
20. cikk
(1) A kettős felhasználású termékek exportőrei kiviteli ügyleteikről az érintett tagállam nemzeti jogának vagy hatályos gyakorlatának megfelelő részletes nyilvántartást vagy kimutatást vezetnek. Ezen nyilvántartásoknak vagy kimutatásoknak különösen olyan kereskedelmi dokumentumokat kell tartalmazniuk, mint például számlák, árunyilatkozatok, valamint fuvar- és egyéb szállítási okmányok, amelyek adattartalma lehetővé teszi az alábbiak azonosítását:
a) a kettős felhasználású termékek leírása;
b) a kettős felhasználású termékek mennyisége;
c) az exportőr és a címzett neve és címe;
d) amennyiben ismert, a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.
(2) Az érintett tagállam nemzeti jogának vagy hatályos gyakorlatának megfelelően a brókerek nyilvántartást vagy kimutatást vezetnek az 5. cikk hatálya alá tartozó brókertevékenységről annak érdekében, hogy kérésre bizonyítani tudják a brókertevékenységek tárgyát képező kettős felhasználású termékek leírását, azt az időszakot, amelyben a termékek e tevékenységek tárgyát képezték, a brókertevékenységek rendeltetési helyét és a brókertevékenységek által érintett országokat.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett nyilvántartásokat vagy kimutatásokat annak a naptári évnek a végétől számított legalább három évig meg kell őrizni, amelyben a kivitelre vagy a brókertevékenységekre sor került. Ezeket a nyilvántartásokat és kimutatásokat kérésre be kell mutatni azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak, ahol az exportőr letelepedési helye vagy a bróker letelepedési helye vagy lakóhelye található.
21. cikk
A rendelet megfelelő alkalmazása érdekében az egyes tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek, hogy hatáskörrel rendelkező hatóságaik:
a) információkat tudjanak beszerezni a kettős felhasználású termékeket magukban foglaló megrendelésekről vagy ügyletekről;
b) meggyőződhessenek az exportellenőrző intézkedések megfelelő alkalmazásáról, amelyek különösen kiterjedhetnek arra a jogosultságukra, hogy a kiviteli ügyletben érdekelt személyek vagy az 5. cikkben említett körülmények között nyújtott brókertevékenységekben részt vevő brókerek helyiségeibe beléphessenek.
VIII. FEJEZET
EGYÉB RENDELKEZÉSEK
22. cikk
(1) A IV. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek Közösségen belüli transzferje engedélyköteles. Az általános engedély a IV. melléklet 2. részében felsorolt termékekre nem terjed ki.
(2) Egy tagállam egyéb kettős felhasználású termékeknek saját területéről más tagállam területére történő transzferjéhez abban az esetben írhat elő engedélykötelezettséget, amennyiben a transzfer időpontjában:
— a transzfert végzőnek tudomása van arról, hogy az érintett termékek végső rendeltetési helye a Közösségen kívül található,
— az adott termékek végső rendeltetési helyre történő kivitele a 3., 4. vagy 8. cikk szerint engedélyköteles abban a tagállamban, ahonnan a termék transzferje történik, és nincs a közvetlenül a területről történő ilyen kivitelt általánosan engedélyező vagy globális engedély,
— a Közösségi Vámkódex 24. cikkében szereplő meghatározás szerint a termékeken semmiféle feldolgozást vagy megmunkálást nem szabad végezni abban a tagállamban, ahová a termékeket szállítani kívánják.
(3) A transzferengedélyt abban a tagállamban kell kérvényezni, ahonnan a kettős felhasználású termékeket át kívánják szállítani.
(4) Abban az esetben, ha a kettős felhasználású termékek soron következő kivitelét az a tagállam, ahonnan a termékeket át kívánják szállítani – a 11. cikkben megállapított konzultációs eljárás során – már elfogadta, akkor a transzferengedélyt a transzfert végző részére azonnal ki kell adni, feltéve, hogy a körülmények nem változtak meg számottevően.
(5) Az a tagállam, amely ilyen követelményt előíró jogszabályt fogad el, tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a meghozott intézkedésekről. A Bizottság ezeket az információkat az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában hirdeti ki.
(6) Az (1) és (2) bekezdés szerinti intézkedések nem foglalják magukban a Közösségen belüli belső határellenőrzéseket, hanem kizárólag az egész Közösség területén általános ellenőrzési eljárások részeként nem diszkriminatív módon alkalmazott ellenőrzéseket.
(7) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti intézkedések alkalmazása semmiképpen nem eredményezheti, hogy a termékeknek az egyik tagállamból a másik tagállamba történő transzferje szigorúbb korlátozó feltételekkel kerüljön sor, mint ugyanannak a terméknek harmadik országokba történő kivitele esetében.
(8) Az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek Közösségen belüli transzferjének okmányait és nyilvántartásait attól a naptári évtől számított legalább három évig meg kell őrizni, amelyben a termékek transzferjére sor került, és ezeket az okmányokat és nyilvántartásokat kérésre be kell mutatni azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak, ahonnan ezeket a termékeket transzferálták.
(9) A tagállam nemzeti jogszabályaiban rendelkezhet úgy, hogy az I. melléklet 2. részének 5. kategóriájában felsorolt azon termékeknek az érintett tagállamból történő Közösségen belüli transzferjéhez, amelyeket a IV. melléklet nem sorol fel, az érintett tagállam hatóságai részére további információkat kell szolgáltatni.
(10) Az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek Közösségen belüli transzferjére vonatkozó kereskedelmi okmányokban világosan fel kell tüntetni, hogy az érintett termékek Közösségből történő kivitelük esetén ellenőrzés tárgyát képezik. A vonatkozó kereskedelmi okmányok között szerepelnie kell különösen minden adásvételi szerződésnek, rendelésigazolásnak, számlának vagy szállítási értesítőnek.
23. cikk
(1) A Bizottság képviselőjének elnökletével kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoportot kell létrehozni. Minden egyes tagállam egy képviselőt küld ebbe a csoportba.
A koordinációs csoport e rendeletnek az alkalmazásával kapcsolatos minden olyan kérdést megvizsgál, amelyet akár az elnök, akár egy tagállam képviselője vet fel.
(2) A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport elnöke vagy a koordinációs csoport – bármikor, amikor azt szükségesnek tartja – konzultációt folytat a rendelet által érintett exportőrökkel, brókerekkel és egyéb fontos érdekeltekkel.
(3) A Bizottság éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek a kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport tevékenységéről, vizsgálatairól és az általa folytatott konzultációkról, és e jelentésre az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2011. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 9 ) 4. cikke vonatkozik.
23a. cikk
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 9. cikk (1) bekezdésében és a 15. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2014. július 2-ától kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (1) bekezdésében és a 15. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 9. cikk (1) bekezdése és a 15. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
23b. cikk
(1) Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.
(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács a 23a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.
24. cikk
Minden egyes tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket, hogy biztosítsa e rendelet rendelkezéseinek megfelelő végrehajtását. Különösen az e rendelet rendelkezéseinek vagy az azok végrehajtására elfogadott rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat kell megállapítaniuk. E szankcióknak hatékonyaknak, a cselekményekkel arányosaknak és visszatartó hatásúaknak kell lenniük.
25. cikk
(1) Valamennyi tagállam tájékoztatja a Bizottságot a rendelet végrehajtása érdekében alkalmazott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekről, beleértve a 24. cikkben említett intézkedéseket is. A Bizottság az információkat továbbítja a többi tagállamnak.
(2) A Bizottság háromévenként áttekinti a rendelet végrehajtását, és átfogó megvalósítási és hatásvizsgálati jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amely a rendelet módosítására vonatkozó javaslatokat is tartalmazhat. A tagállamok a jelentés elkészítéséhez minden megfelelő információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak.
(3) A jelentés külön szakaszban foglalkozik
a) a kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoporttal és annak tevékenységeivel. A Bizottság által az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke értelmében a koordinációs csoport vizsgálatairól és konzultációiról szolgáltatott valamennyi információ bizalmasan kezelendő. Az információ minden esetben bizalmasnak minősül, ha közzététele az információ szolgáltatójára vagy forrására valószínűleg jelentősen káros hatással jár;
b) a 19. cikk (4) bekezdésének végrehajtásával, valamint ismerteti a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere biztonságos és titkosított rendszere kialakításának aktuális állását;
c) a 15. cikk (1) bekezdésének végrehajtásával;
d) a 15. cikk (2) bekezdésének végrehajtásával;
e) a tagállamokban a 24. cikk értelmében hozott és a Bizottságnak a jelen cikk (1) bekezdése alapján bejelentett intézkedésekre vonatkozó átfogó információval.
(4) A Bizottság legkésőbb 2013. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli e rendelet végrehajtását, kiemelt figyelmet fordítva a IIb. melléklet (EU002. számú uniós általános exportengedély) végrehajtására. A jelentést adott esetben e rendeletnek különösen a kis értékű szállítmányok tekintetében történő módosításáról szóló jogszabályra irányuló javaslat kíséri.
25a. cikk
Az Európai Unió és a harmadik országok között a vámügyek terén létrejött kölcsönös közigazgatási segítségnyújtási megállapodások vagy jegyzőkönyvek rendelkezéseinek sérelme nélkül a Tanács felhatalmazhatja a Bizottságot, hogy harmadik országokkal a rendelet hatálya alá eső kettős felhasználású termékek exportellenőrzésének kölcsönös elismeréséről szóló megállapodásokról tárgyaljon, különösen az újrakivitelt érintő engedélyezési követelményeknek az Unió területén történő megszüntetése céljából. Ezen tárgyalásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (3) bekezdésében és adott esetben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésben megállapított eljárásokkal összhangban kell folytatni.
26. cikk
E rendelet nem érinti:
— az Európai Közösséget létrehozó szerződés 296. cikkének alkalmazását,
— az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alkalmazását.
27. cikk
Az 1334/2000/EK rendelet 2009. augusztus 27-én hatályát veszti.
A 2009. augusztus 27-ét megelőzően benyújtott exportengedély-kérelmekre azonban továbbra is az 1334/2000/EK rendelet előírásait kell alkalmazni.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozást az e rendeletre történő hivatkozásként, és a VI. melléklet megfelelési táblázatával összhangban kell értelmezni.
28. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő kilencvenedik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
I. MELLÉKLET
Az e rendelet 3. cikkében említett jegyzék
A KETTŐS FELHASZNÁLÁSÚ TERMÉKEK JEGYZÉKE
A következő jegyzék többek között a Wassenaari Megállapodás, a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer (MTCR), a Nukleáris Szállítók Csoportja (NSG), az Ausztrália Csoport és a Vegyifegyver-tilalmi Egyezmény (CWC) által nemzetközileg elfogadott kettős felhasználású termékek ellenőrzésének végrehajtását tartalmazza.
TARTALOMJEGYZÉK |
|
Megjegyzések |
|
Mozaikszavak és rövidítések |
|
Fogalommeghatározások |
|
0. kategória |
Nukleáris anyagok, létesítmények és berendezések |
1. kategória |
Speciális anyagok és kapcsolódó berendezések |
2. kategória |
Anyagfeldolgozás |
3. kategória |
Elektronika |
4. kategória |
Számítógépek |
5. kategória |
Távközlés és „információbiztonság” |
6. kategória |
Szenzorok és lézerek |
7. kategória |
Navigáció és repülési elektronika |
8. kategória |
Tengerészet |
9. kategória |
Légtér és hajórendszerek |
ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK AZ I. MELLÉKLETHEZ
1. A katonai célra tervezett vagy átalakított termékek ellenőrzése tekintetében lásd az egyes tagállamok katonai célú termékekre vonatkozó ellenőrzéseinek jegyzéke(i)t. E mellékletnek azok a hivatkozásai, amelyek a „LÁSD A KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSE” megjegyzéssel vannak ellátva, ugyanezekre a jegyzékekre utalnak.
2. Az e mellékletben szereplő ellenőrzések célja nem kerülhető meg olyan nem ellenőrzött termékek (például termelő üzemek) kivitelével, amelyek egy vagy több ellenőrzött alkatrészt tartalmaznak, ha az ellenőrzött alkatrész vagy alkatrészek a termék alapvető elemei és ténylegesen eltávolíthatók vagy más célra felhasználhatók.
N.B.: Annak eldöntése során, hogy az ellenőrzött alkatrész vagy alkatrészek lényeges elemnek minősíthetők-e, mérlegelni kell a mennyiséget, az értéket és az alkalmazott műszaki know-how-t, valamint azokat az egyéb speciális körülményeket, amelyek az ellenőrzött alkatrészt vagy alkatrészeket a beszerzendő termék alapvető elemévé teszik.
3. Az e mellékletben megnevezett termékek lehetnek újak és használtak is.
4. Néhány esetben vegyi anyagok névvel, illetőleg CAS-számmal vannak felsorolva. A jegyzék az azonos szerkezeti képletű vegyi anyagokra vonatkozik (beleértve a hidrátokat is), függetlenül elnevezésüktől és CAS-számuktól. A CAS-számok feltüntetésének célja, hogy segítsenek az adott vegyi anyag vagy keverék azonosításában, tekintet nélkül a nómenklatúrára. A CAS-szám nem használható egyedi azonosítóként, mivel a felsorolt vegyi anyagok egyes formáinak különböző CAS-számuk van, és a felsorolt vegyi anyagot tartalmazó keverékeknek is különböző CAS-számuk lehet.
NUKLEÁRIS TECHNOLÓGIAI MEGJEGYZÉS (NTM)
(A 0. kategória E. fejezetéhez)
A 0. kategóriában ellenőrzendő termékekhez közvetlenül kapcsolódó „technológia” ellenőrzésére a 0. kategória rendelkezései vonatkoznak.
Az ellenőrzés alá eső termékek „fejlesztésére”, „előállítására” és „felhasználására” szolgáló „technológiát” akkor is ellenőrizni kell, ha az a nem ellenőrizendő termékekhez is alkalmazható.
A termékekre megadott exportengedély magában foglalja a termékek üzembe helyezéséhez, üzemeltetéséhez, karbantartásához és javításához szükséges minimális „technológia” ugyanazon végfelhasználó részére történő kivitelét.
A „technológiaátadás” ellenőrzése nem vonatkozik a „nyilvánosan hozzáférhető” információkra, valamint a „tudományos alapkutatásra”.
ÁLTALÁNOS TECHNOLÓGIAI MEGJEGYZÉS (ÁTM)
(Az 1–9. kategória E. fejezetével összefüggésben)
Az 1–9. kategória termékeinek „fejlesztéséhez”, „előállításához” és „felhasználásához”„szükséges”„technológia” kivitelét az 1–9. kategória rendelkezéseinek megfelelően kell ellenőrizni.
Az ellenőrzés alá vont termékek „fejlesztéséhez”, „előállításához” és „felhasználásához”„szükséges”„technológiát” akkor is ellenőrizni kell, ha az a nem ellenőrizendő termékekhez is alkalmazható.
Az ellenőrzés nem terjed ki a nem ellenőrzött vagy exportengedéllyel rendelkező termékek üzembe helyezéséhez, működtetéséhez, karbantartásához (teszteléséhez) vagy javításához minimálisan szükséges „technológiára”.
N.B.: Ez nem vonja ki az ellenőrzés alól az 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. és 8E002.b. pontokban meghatározott „technológiákat”.
A „technológiaátadás” ellenőrzése nem vonatkozik a „nyilvánosan hozzáférhető” információkra, valamint a „tudományos alapkutatásra”, illetve a szabadalmi bejelentésekhez minimálisan szükséges információkra.
ÁLTALÁNOS SZOFTVER MEGJEGYZÉS (ÁSZM)
(E megjegyzés hatálytalanítja a 0–9. kategória D. fejezetében meghatározott ellenőrzéseket)
E jegyzék 0–9. kategóriája nem vonja ellenőrzés alá azt a „szoftvert”, amely az alábbiak egyike:
a) Szabadon hozzáférhető, mivel:
1. Kiskereskedelmi forgalomban mindenféle korlátozás nélkül megvásárolható:
a) Közvetlenül az üzletben;
b) Postai rendelés útján;
c) Elektronikus tranzakcióval; vagy
d) Telefonos rendelés útján; és
2. úgy tervezték, hogy a felhasználó a szállító további számottevő segítsége nélkül üzembe helyezhesse;
N.B.: Az általános „szoftver” megjegyzés a. bekezdésében foglaltak nem mentesítik az ellenőrzés alól az 5. kategória 2. részében meghatározott szoftvert („információbiztonság”).
b) A „nyilvánosság számára hozzáférhető”; vagy
c) Az exportra engedélyezett cikkek telepítéséhez, működtetéséhez, karbantartásához (ellenőrzés) vagy javításához szükséges minimális „tárgykód”.
N.B.: Az általános „szoftver” megjegyzés c. bekezdésében foglaltak nem mentesítik az ellenőrzés alól az 5. kategória 2. részében meghatározott szoftvert („információbiztonság”).
SZERKESZTÉSI GYAKORLAT AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJÁBAN
Az intézményközi szerkesztési útmutató (Interinstitutional style guide, 2015. évi kiadás) 108. oldalán található 6.5. pontban meghatározott szabályokkal összhangban az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett angol nyelvű szövegekben:
— az egész számok és a törtek elválasztására vessző szolgál,
az egész számok tagolása három számjeggyel történik, és az egyes számjegycsoportokat szóköz választja el.
A MELLÉKLETBEN HASZNÁLT MOZAIKSZAVAK ÉS RÖVIDÍTÉSEK
A definícióként használt mozaikszavak és rövidítések „A melléklet kifejezéseinek definíciója” című részben találhatók.
Mozaikszó vagy a jelentés rövidítése |
|
ABEC |
Annular Bearing Engineers Committee Gördülőcsapágy-mérnökök Bizottsága |
AGMA |
American Gear Manufacturers' Association Amerikai Fogaskerékgyártók Szövetsége |
AHRS |
attitude and heading reference system helyzet- és irányrendszer |
AISI |
American Iron and Steel Institute Amerikai Vas és Acél Intézet |
ALU |
arithmetic logical unit aritmetikai logikai egység |
ANSI |
American National Standards Institute Amerikai Nemzeti Szabványügyi Intézet |
ASTM |
the American Society for Testing and Materials Amerikai Anyagvizsgáló Társaság |
ATC |
air traffic control légiforgalmi irányítás |
AVLIS |
atomic vapour laser isotope separation izotóp szétválasztás lézerrel indukált atomizált gőzfrakcióban |
CAD |
computer-aided-design számítógéppel támogatott tervezés |
CAS |
Chemical Abstracts Service Vegyi Kivonatok Szolgálata |
CDU |
control and display unit vezérlő és kijelző egység |
CEP |
circular error probable szórási kör sugara |
CNTD |
controlled nucleation thermal deposition irányított gócképződésű termikus rétegleválasztás |
CPU |
Central processing unit központi feldolgozó egység |
CVD |
chemical vapour deposition kémiai gőzfázisú rétegleválasztás |
CW |
chemical warfare vegyi hadviselés |
CW (lézerek esetében) |
continuos wave folytonos hullám |
DME |
distance measuring equipment távolságmérő berendezés |
DS |
directionally solidified irányított megszilárdulás |
EB-PVD |
electron beam physical vapour generation elektronsugaras fizikai gőzgenerálás |
EBU |
European Broadcasting Union Európai Műsorszóró Unió |
ECM |
Electro-chemical machining elektrokémiai megmunkálás |
ECR |
electron cyclotron resonance elektron ciklotronrezonancia |
EDM |
electrical discharge machines szikraforgácsoló gépek |
EEPROM |
electrically erasable programmable read only memory elektromosan törölhető programozható csak olvasható memória |
EIA |
Electronic Industries Association Elektronikai Gyártók Szövetsége |
EMC |
electromagnetic compatibility elektromágneses összeférhetőség |
ETSI |
European Telecommunications Standards Institute Európai Telekommunikációs Szabvány Intézet |
FFT |
Fast Fourier Transform gyors Fourier-transzformáció |
GLONASS |
global navigation satellite system globális műholdas navigációs rendszer |
GPS |
global positioning system globális helymeghatározó rendszer |
HBT |
hetero-bipolar transistors hetero-bipoláris tranzisztorok |
HDDR |
high density digital recording nagy sűrűségű digitális adatrögzítés |
HEMT |
high electron mobility transistors nagy elektronmozgékonyságú tranzisztorok |
ICAO |
International Civil Aviation Organisation Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet |
IEC |
International Electro-technical Commission Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság |
IEEE |
Institute of Electrical and Electronic Engineers Villamos- és Elektronikai Mérnöki Szervezet |
IFOV |
instantaneous-field-of-view pillanatnyi látómező |
ILS |
instrument landing system műszeres leszállító rendszer |
IRIG |
inter-range instrumentation group hatótávolságok közötti műszerezési csoport |
ISA |
international standard atmosphere nemzetközi műlégkör |
ISAR |
inverse synthetic aperture radar inverz szintetikus apertúra radar |
ISO |
International Organisation for Standardisation Nemzetközi Szabványügyi Szervezet |
ITU |
International Telecommunication Union Nemzetközi Távközlési Unió |
JIS |
Japanese Industrial Standard japán ipari szabvány |
JT |
Joule-Thompson Joule Thompson effektus |
LIDAR |
light detection and ranging lézerlokátor |
LRU |
line replaceable unit Gépben-cserélhető egység |
MAC |
message authentication code üzenethitelesítési kód |
Mach |
ratio of speed of an object to speed of sound (after Ernst Mach) Mach-szám – egy tárgy hangsebességhez viszonyított sebessége (Ernst Mach után) |
MLIS |
molecular laser isotopic separation molekuláris lézeres izotóp szétválasztás |
MLS |
microwave landing system mikrohullámú leszállítórendszer |
MOCVD |
metal organic chemical vapour deposition szerves fémgőz rétegleválasztás |
MRI |
magnetic resonance imaging mágneses rezonancia leképezés |
MTBF |
mean-time-between-failures átlagos hibamentes működési idő |
Mtops |
million theoretical operations per second millió elméleti művelet másodpercenként |
MTTF |
mean-time-to-failure átlagos idő a következő meghibásodásig |
NBC |
Nuclear, Biological and Chemical ABC (atom-, biológiai- és vegyifegyverek) |
NDT |
non-destructive test roncsolásmentes anyagvizsgálat |
PAR |
precision approach radar precíziós bevezető radar |
PIN |
personal identification number személyi azonosítószám, PIN |
ppm |
parts per million milliomod rész |
PSD |
power spectral density spektrális teljesítménysűrűség |
QAM |
quadrature-amplitude-modulation kvadratúra-amplitúdó-moduláció |
RF |
radio frequency rádiófrekvencia |
SACMA |
Suppliers of Advanced Composite Materials Association Fejlett Kompozit Anyagok Szállítóinak Szövetsége |
SAR |
synthetic aperture radar szintetikus apertúra radar |
SC |
single crystal egykristály |
SLAR |
sidelooking airborne radar oldalirányú fedélzeti radar |
SMPTE |
Society of Motion Picture and Television Engineers Filmes és Televíziós Mérnökök Szövetsége |
SRA |
shop replaceable assembly műhelyben kicserélhető alkatrész |
SRAM |
static random access memory statikus véletlen elérésű tár |
SRM |
SACMA Recommended Methods SACMA-ajánlások |
SSB |
single sideband egy oldalsávos |
SSR |
secondary surveillance radar másodlagos felderítő radar |
TCSEC |
trusted computer system evaluation criteria megbízható számítógéprendszer-biztonságot kiértékelő kritériumok |
TIR |
total indicated reading összes kijelzett érték |
UV |
ultraviolet ultraibolya |
UTS |
ultimate tensile strength szakítószilárdság |
VOR |
very high frequency omni-directional range körsugárzó rádió irányadó |
YAG |
yttrium/aluminum garnet ittrium-alumínium gránát |
A MELLÉKLETBEN SZEREPLŐ KIFEJEZÉSEK FOGALOMMEGHATÁROZÁSA
Az ’egyszeres idézőjelbe’ tett kifejezések fogalommeghatározása az adott termékhez tartozó műszaki megjegyzéseknél található.
A „normál idézőjelbe” tett kifejezések fogalommeghatározása a következő:
N.B.: A kategóriákra való hivatkozásokat a meghatározott kifejezés után zárójelben tüntetjük fel.
„Pontosság” (accuracy) (2, 6): általában a pontatlanság mérésével jelölik, egy mért értéknek az elfogadott standardtól vagy a tényleges értéktől való maximális (pozitív v. negatív) eltérését jelenti.
„Aktív repülésirányítási rendszerek” (active flight control systems) (7): olyan rendszerek, amelyek a különböző szenzorok jelzéseinek autonóm feldolgozása és az automatikus irányítás működésbe hozásához szükséges megelőző parancsok kiadása által a nemkívánatos „repülőgép”- és rakétamozgások és strukturális megterhelések megakadályozására szolgálnak.
„Aktív képelem” (active pixel) (6 8): félvezető rendszernek az a minimális (egyetlen) eleme, amely fény (elektromágneses) sugárzás hatására fotoelektromos átvitelt hoz létre.
„Katonai felhasználásra átalakított” (adapted for use in war) (1): olyan átalakítás vagy szelektálás (mint a tisztaság, eltarthatósági idő, fertőzőképesség, terjedési jellemzők vagy az UV-sugárzással szembeni ellenálló-képesség megváltoztatása), amelynek célja, hogy növelje az ember- és állatveszteséget, megsemmisítse a berendezéseket és a termést és kárt tegyen a környezetben.
„Kiigazított csúcsteljesítmény” (adjusted peak performance — APP) (4): az „APP” az a kiigazított csúcssebesség, amellyel a „digitális számítógépek” a 64 bites vagy annál nagyobb lebegőpont-összeadásokat és szorzásokat végzik, és amelyet WT-ben (Weighted TeraFLOPS), azaz másodpercenként 1012 kiigazított lebegőpontos műveletnek megfelelő egységekben fejezünk ki.
N.B.: 4. kategória, műszaki megjegyzés.
„Légi jármű” (aircraft) (1, 7, 9): merevszárnyas, csuklósszárnyas, forgószárnyas (helikopter), döntött rotoros vagy döntött szárnyas légi jármű.
N.B.: Lásd még „Polgári repülőeszköz”.
„Léghajó” (airship) (9): olyan, motorral hajtott légi jármű, amelyet a levegőnél könnyebb gáztest (általában hélium, korábban hidrogén) tart fenn.
„Összes rendelkezésre álló kompenzáció” (all compensations available) (2): a gyártó számára rendelkezésre álló összes olyan elfogadható intézkedés, amellyel egy adott szerszámgép-típusnál valamennyi szisztematikus pozícionálási hibát vagy egy adott koordináta mérőeszköznél valamennyi mérési hibát minimalizálja.
„ITU által kiosztott” (allocated by the ITU) (3, 5): frekvenciasávok kiosztása az ITU Rádió Szabályzat jelenlegi kiadása szerint elsődleges, engedélyezett és másodlagos szolgáltatások részére.
N.B.: Nem tartoznak ide a további és az alternatív kiosztások.
„Szögeltérés” (angular position deviation) (2): a szöghelyzet és a tényleges, nagy pontossággal mért szöghelyzet közötti maximális eltérés, miután az asztalra szerelt munkadarabot kiinduló helyzetéből elfordították
„Véletlenszerű szögelcsúszás” (angle random walk) (7): a szögsebesség fehér zaja következtében az idő függvényében fellépő szöghiba (IEEE STD 528-2001).
„APP” (4): az „adjusted peak performance” (kiigazított csúcsteljesítmény) rövidítése.
„Aszimmetrikus algoritmus” (asymmetric algorythm) (5): olyan rejtjelző algoritmus, amely a titkosításhoz és a dekódoláshoz különböző matematikai kulcsokat használ.
N.B.: Az „aszimmetrikus algoritmus” kifejezést általában a rejtjelkulcsok kezelésével kapcsolatban használják.
„Automatikus célkövetés” (automatic target tracking) (6): adatfeldolgozási technika, amely valós időben automatikusan meghatározza, és eredményként megadja a cél legvalószínűbb pozíciójának extrapolált értékét.
„Átlagos kimenőteljesítmény” (average output power) (6): a „lézer” Joule-ban kifejezett teljes kimenő energiája, osztva azon másodpercben kifejezett időtartammal, amelyen belül a lézer egymást követő impulzusok sorozatát bocsátja ki. Állandó sűrűségű impulzusok sorozatát tekintve egyenlő egy „lézer”-impulzus teljes, Joule-ban kifejezett kimenő energiájával, szorozva a „lézer” hertzben kifejezett impulzusfrekvenciájával
„Alapkapu késleltetési idő” (basic gate propagation delay time) (3): egy „monolit integrált áramkörben” alkalmazott alapkapu késleltetési idejét jelenti. A „monolit integrált áramkörök”’családjánál’ a késleltetési idő meghatározható a ’családon’ belüli tipikus kapu késleltetési idejével, vagy az adott ’családon’ belüli kapunkénti tipikus késleltetési idővel.
N.B. 1.: „Az alapkapu késleltetési időt” nem szabad összekeverni az összetett „monolit integrált áramkör” be-/kimeneti késleltetési idejével.
NB. 2.: A ’családhoz’ tartozik az összes olyan integrált áramkör, amelyre az adott funkcióját kívéve az összes következő azonos gyártási eljárást és előírást alkalmazták:
a) Azonos hardver és szoftver architektúra;
b) Azonos kialakítási és feldolgozási technológia; és
c) Azonos alapjellemzők.
„Tudományos alapkutatás” (basic scientific research) (ÁMM, NMM): kísérleti vagy elméleti munka, melynek alapvető célja új ismeretek megszerzése a jelenségek vagy a megfigyelhető tények alapelveiről, s alapvetően nem meghatározott gyakorlati cél vagy szándék elérésére irányul.
„Torzítás” (gyorsulásmérő) (bias [accelerometer]) (7): a gyorsulásmérő adott időtartam alatt, meghatározott működési feltételek fennállása mellett mért kimeneti értékének az átlaga, amely nincs kölcsönviszonyban bementi gyorsulással vagy elfordulással. A „torzítást” grammban vagy méter per négyzetmásodpercben (g vagy m/s2) fejezzük ki. (IEEE Std 528-2001) (Mikro g egyenlő 1 × 10–6 g).
„Torzítás” (giroszkóp) (bias [gyro]) (7): a gyorsulási teljesítmény adott időtartam alatt, meghatározott működési feltételek fennállása mellett mért átlaga, amely nincs kölcsönviszonyban bementi elfordulással vagy gyorsulással. A „torzítást” jellemzően szögfok per órában fejezzük ki. (IEEE Std 528-2001)
„Excenter” (camming) (2): tengelyirányú elmozdulás a főtengely egy fordulata során, a tengely síktárcsára merőleges síkban, a kerület melletti ponton mérve (lásd: ISO 230/1 1986, 5.63 bekezdés).
„Szénszál előforma” (carbon fibre preforms) (1): a bevonat nélküli, illetve bevonattal rendelkező szálak olyan rendezett elrendezését jelenti, amelynek célja a „mátrix” felhordását megelőzően egy alkatrész keretváz létrehozása a „kompozit” kialakításához.
„CEP” (circle of equal probability) (szórási kör sugara - az egyenlő valószínűség köre) (7): a pontosság mértéke; a céltárgy, mint középpont köré, meghatározott távolságban rajzolt kör sugara, amelybe a töltetek 50 %-a becsapódik.
„Vegyi lézer” (chemical laser) (6): olyan „lézer”, amelyben a gerjesztett részeket a vegyi reakció során felszabaduló energia biztosítja.
„Kémiai elegy” (chemical mixture) (1): szilárd, folyékony vagy légnemű termék, amely legalább két olyan összetevőből áll, amelyek az elegy tárolásának körülményei között nem reagálnak egymással.
„Cirkulációvezérlésű nyomatékkiegyenlítő vagy cirkulációvezérlésű iránytartó-rendszerek” (circulation-controlled anti-torque or circulation direction control systems) (7): olyan rendszerek, amelyek aerodinamikai felületekre fúvatott levegőt alkalmaznak a felületek által keltett erők növelésére vagy szabályozására.
„Polgári légi jármű” (civil aircraft) (1, 3, 4, 7): egy vagy több uniós tagállam vagy a Wassenaari Megállapodásban részt vevő államok polgári repülésügyi hatóságai által közzétett, a repülésre való alkalmasságot minősítő listákban felsorolt „légi járművek”, amelyek kereskedelmi, polgári, belső és külső útvonalakon repülhetnek, vagy polgári-, magán- vagy üzleti célokra használhatók.
N.B.: Lásd még „Légi jármű”.
„Kevert” (commingled) (1): hőre lágyuló rostok és erősítő rostok szálankénti keverése, teljes szálformájú szálerősített „mátrix” -keverék előállítása céljából.
„Szétzúzás” (comminution) (1): eljárás az anyag zúzás vagy őrlés útján történő részecskékre bontására.
„Adatcsatorna-vezérlőegység kontroller” (communications channel controller) (4): fizikai interfész, amely a szinkron vagy aszinkron digitális adatok áramlását ellenőrzi. Olyan részegység, amely az adatokhoz történő hozzáférés biztosítása céljából a számítógépbe vagy a távközlési berendezésbe beépíthető.
„Kompenzációs rendszerek” (compensation systems) (6): elsődleges skaláris érzékelőből, egy vagy több referenciaérzékelőből (pl. vektormagnetométer), valamint a platform merev teste elfordulási zajának csökkentését lehetővé tévő szoftverből álló rendszerek.
„Kompozit” (composite) (1, 2, 6, 8, 9): egy „mátrix” és egy további fázis vagy olyan további fázisok, amelyek szemcsékből, pászmákból, rostokból vagy azok kombinációjából állnak, és amely meghatározott célra vagy célokra szolgálnak.
„Összetett forgóasztal” (compound rotary table) (2): olyan asztal, amely lehetővé teszi a munkadarab forgatását és megdöntését két, egymással nem párhuzamos tengely körül, amelyek „kontúrvezérlés” céljából egyidejűleg koordinálhatók.
„III/V vegyületek” (III/V compounds) (3, 6): olyan polikristály vagy bináris vagy komplex egykristályos termékek, amelyek a Mengyelejev-féle periódusos rendszer III/A és V/A csoportjának elemeiből állnak (pl. gallium-arzenid, gallium-alumínium-arzenid, indium-foszfid).
„Kontúrvezérlés” (contouring control) (2): két vagy több „számjegyvezérlésű” mozgás olyan utasításoknak megfelelően, amelyek meghatározzák a következő szükséges helyzetet, és az e helyzet eléréséhez szükséges előtolási sebességeket. Ezek az előtolási sebességek egymáshoz viszonyítva úgy változtathatók, hogy a kívánt kontúr elérhető legyen (lásd: ISO/DIS 2806 - 1980).
„Kritikus hőmérséklet” (critical temperature) (1, 3, 5): a „szupravezető anyag” kritikus hőmérséklete (más kifejezéssel átmeneti hőmérséklete) az a hőmérséklet, amelyen az anyag az elektromos egyenárammal szemben minden ellenállását elveszíti.
„Rejtjel-aktiválás” (Cryptographic activation) (5): olyan technika, amelynek segítségével a termék gyártója által alkalmazott biztonságos mechanizmus révén aktiválható, azaz működésbe hozható egy termék rejtjelezési képessége, és ez a mechanizmus kizárólag az alábbiak valamelyikéhez kapcsolódik:
1. Valamely termék egyetlen példányához; vagy
2. Egy ügyfélhez, egy termék több példányához.
Műszaki megjegyzések
1. A „rejtjel-aktiválási” technikák és mechanizmusok alkalmazása hardver, „szoftver” és „technológia” formájában egyaránt megvalósulhat.
2. A „rejtjel-aktiváláshoz” alkalmazott mechanizmusok között szerepelhetnek többek között sorozatszám-alapú termékkulcsok vagy hitelesítő eszközök, pl. digitális aláírással ellátott tanúsítványok.
„Rejtjelezés” (cryptography) (5): az adatok átalakítását szolgáló elvek, eszközök és módszerek összességét magában foglaló tudományág, melyek célja az információtartalom elrejtése, észrevétlen módosításának vagy illetéktelen felhasználásának megakadályozása. A „rejtjelezés” az információ olyan átalakítására korlátozódik, amikor egy vagy több ’titkos paramétert’ (pl. titkos változókat) vagy ahhoz kapcsolódó kulcsszót alkalmaznak.
Megjegyzés: A „rejtjelezés” nem tartalmazza a „rögzített” adat-tömörítési vagy kódolási technikákat.
Műszaki megjegyzés:
’Titkos paraméter’: mások előtt titokban tartott, illetve csak egy csoporton belül ismert állandó vagy kulcsszó.
„Folytonos lézer” (CW laser) (6): 0,25 másodpercet meghaladó impulzus-időtartamú, nominálisan állandó kimenő energiát létrehozó „lézer”.
„Adatalapú referencia navigáció” (Data-based Referenced Navigation – „DBRN”) (7): olyan rendszerek, amely különféle, előre kimért, a pontos navigációs információk biztosítása érdekében dinamikus körülmények között integrált térképadat forrást használnak. Az adatforrások között szerepelnek a batométeres térképek, a csillagászati térképek, a gravitációs térképek, a mágneses térképek vagy a háromdimenziós tereptérképek.
„Deformálható tükrök” (deformable mirrors) (6): (adaptív optikai tükör néven is ismertek) az alábbi jellemzőkkel rendelkező tükrök:
a) Olyan folytonos optikai visszaverő felület, amely az optikai hullám beesési szögei torzulásainak kiegyenlítésére egyedi torzítók vagy erők hatására dinamikusan deformálódik; vagy
b) Többszörös optikai visszaverő elemek, amelyek az optikai hullám beesési szögei torzulásainak kiegyenlítésére egyedi torzítók vagy erők alkalmazásával egyedileg és dinamikusan újrapozícionálhatók.
„Szegényített urán” (depleted uranium) (0): olyan urán, amely az 235U izotópot természetes előfordulásánál kisebb arányban tartalmazza.
„Fejlesztés” (development): (ÁMM, NMM, Összes) kapcsolódik a sorozatgyártást megelőző valamennyi fázishoz: tervezés, tervezés-kutatás, tervezés-elemzések, tervezési koncepciók, a prototípusok összeszerelése és vizsgálata, kísérleti gyártási tervek, tervezési adatok, a tervezési adatok termékké történő átalakításának folyamata, konfigurációs tervezés, integrációtervezés, tervrajzok.
„Diffúz kötés” (diffusion bonding) (1, 2, 9): legalább két különböző fém szilárd állapotú molekuláris összekapcsolódása, ahol a együttes erősség a leggyengébb anyag erősségével egyezik meg.
„Digitális számítógép” (digital computer) (4, 5): berendezés, amely egy vagy több diszkrét változó formájában az alábbi jellemzők mindegyikét képes végrehajtani:
a) adatok elfogadása;
b) adatok vagy utasítások tárolása állandó vagy változtatható (írható) tárolóeszközökön;
c) adatok feldolgozása tárolt és módosítható utasítás-sorozattal; és
d) kimeneti adatok szolgáltatása.
N.B.: A tárolt utasítás-sorozat módosítása magában foglalja az állandó tárolóeszközök cseréjét is, de nem tartalmazza a kábelezés vagy a csatlakozások fizikai megváltoztatását.
„Digitális átviteli sebesség” (digital transfer rate) (def): a bármilyen típusú átviteli közegen közvetlenül átvitt információ teljes bit-sebessége.
N.B.: Lásd még „teljes digitális átviteli sebesség”.
„Közvetlen hidraulikus sajtolás” (direct-acting hydraulic pressing) (2): olyan deformációs eljárás, amelynél a munkadarabbal közvetlenül érintkező, folyadékkal töltött rugalmas tömlőt alkalmaznak.
„Eltérési arány” (drift rate) (gyro) (7): a gyorsulási teljesítménynek a bemeneti forgástól funkcionálisan független összetevője. Szögsebességben fejezzük ki. (IEEE STD 528-2001).
„Effektív gramm” (effective gramme) (0, 1): a „különleges hasadóanyag” tekintetében az alábbiakat jelenti:
a) plutónium izotópok és urán-233 esetén: az izotóp tömege grammban;
b) az 235-U izotópban legalább 1 %-ra dúsított urán esetén: a grammokban megadott atomtömeg szorova a tizedes tört alakban megadott tömegarányként kifejezett dúsítási fok négyzetével;
c) az 235-U izotópban 1 %-nál alacsonyabb értékre dúsított urán esetében: a 0,0001-gyel megszorzott, grammban megadott atomtömeg.
„Elektronikus részegység” (electronic assembly) (2 3 4 5): több elektronikus komponens (pl. ’áramköri elemek’, ’diszkrét komponensek’, integrált áramkörök stb.) összekapcsolása azzal a céllal, hogy egyedi funkciót (funkciókat) lássanak el, és amely „elektronikus részegységek” önálló egységként kicserélhetők és általában szétszerelhetők.
N.B. 1: „Áramköri elem”: az elektromos áramkör aktív vagy passzív funkcionális része, pl. dióda, tranzisztor, ellenállás, kondenzátor stb.
N.B. 2: 'Diszkrét komponens': különálló részekből összerakott ’áramköri elem’ saját külső csatlakozásaival együtt.
„Elektronikusan irányítható többfázisú antennarendszer” (electronically steerable phased array antenna) (5 6): antenna, amely a sugarat fázisvezérléssel képezi, vagyis a sugár irányát a sugárzó elemek komplex gerjesztési koefficienseivel szabályozza, és e sugárirány módosítható mind oldalszögben, célhelyszögben vagy mindkettő tekintetében, elektromos jel adása és vétele során egyaránt.
„Energiahordozó anyagok” (energetic materials) (1): olyan anyagok vagy keverékek, amelyek a tervezett felhasználásukhoz szükséges energia kibocsátása céljából kémiai reakcióba lépnek. A „robbanóanyagok”, „pirotechnikai eszközök” és „hajtóanyagok” az energiahordozó anyagok alosztályait képezik.
„Végeffektorok” (end-effectors) (2): végeffektorok a fogószerszámok, az ’aktív szerszámegységek’ és minden egyéb olyan szerszám, amelyet a „robot” manipulátorkar végén lévő alaplapra erősítenek.
N.B.: ’Aktív szerszámegység’: eszköz, amely a hajtóerőt, a megmunkálási energiát vagy az érzékelést átviszi a munkadarabra.
„Ekvivalens sűrűség” (equivalent density) (6): az optikai felület egységnyi optikai területére vetített optikai tömeg.
„Robbanóanyagok” (explosives) (1): olyan szilárd, folyékony vagy gáz-halmazállapotú anyagok vagy anyagok keverékei, amelyek robbanófejekben elsődleges, indító- vagy főtöltetként, valamint bontások és egyéb alkalmazások során történő felhasználásukkor robbanást okoznak.
„FADEC-rendszerek” (FADEC Systems; full authority digital engine control systems) (7, 9): teljesen önálló digitális hajtóművezérlési rendszerek – gázturbinás hajtóművek digitális elektromos vezérlőrendszere, amely normál körülmények között és meghibásodás esetén is képes önállóan vezérelni a hajtóművet annak beindításától a leállításáig.
„Rostos vagy szálas anyagok” (fibrous or filamentary materials) (0, 1, 8): többek között:
a) folytonos „monofil szálak”;
b) folytonos „cérnák” és „előfonatok”;
c) „szalagok”, szövetek, kusza fonatok és paszományok;
d) vágott szálak, szálkötegek és koherens szálú végek;
e) bármilyen hosszú, egykristályos vagy polikristályos tűkristályok;
f) aromás poliamid pép.
„Film típusú integrált áramkör” (film type integrated circuit) (3): ’áramköri elemek’ és fémcsatlakozások sorozata, amelyet egy szigetelő „alaplemezre” vastag vagy vékony film formájában visznek fel.
N.B.: ’Áramköri elem’: az elektromos áramkör aktív vagy passzív funkcionális része, pl. dióda, tranzisztor, ellenállás, kondenzátor stb.
„Rögzített” (fixed) (5): a kódolási vagy kompressziós algoritmus nem fogad külső paramétereket (pl. rejtjelezéssel vagy kulcsszóval megadott változókat) és a felhasználó által nem módosítható.
„Repülésirányító optikai szenzorrendszer” (flight control optical sensor array) (7): elosztott optikai érzékelők hálózata, amely „lézer”-sugarat használ fel fedélzeti felhasználású valós idejű repülésirányítási adatok szolgáltatására.
„Repülési útvonal optimalizálás” (flight path optimisation) (7): olyan eljárás, amely minimalizálja a repülési feladat teljesítésének és hatékonyságának maximalizálása érdekében kívánatos, négydimenziós (idő és tér) röppályától történő eltérést.
„Optikai repülésvezérlő rendszer – Fly-by-light rendszer” (Fly-by-light system) (7): olyan elsődleges digitális repülésirányító rendszer, amely a repülőgép járat alatti ellenőrzéséhez visszacsatolást alkalmaz, és ahol a vezérlőnek/működtető egységnek optikai jelek formájában adnak parancsokat.
„Elektronikus repülésvezérlő rendszer – Fly-by-wire rendszer” (Fly-by-wire system) (7): olyan elsődleges digitális repülésirányító rendszer, amely a repülőgép járat alatti ellenőrzéséhez visszacsatolást alkalmaz, és ahol az effektornak/vezérlőtagnak elektromos jelek formájában adnak parancsokat.
„Gyújtóponti sík tömb” (focal plane array) (6, 8): önálló detektor elemek olyan lineáris vagy kétdimenziós planáris rétege, vagy planáris rétegeinek kombinációja, kiolvasó elektronikával vagy anélkül, amely a gyújtóponti síkban működik.
N.B.: Ebbe nem értendő bele egyedi detektorelemek halmaza vagy bármely két-, három-, vagy négyelemű detektor, feltéve, hogy az elemekben időkésleltetés és integráció nem valósul meg.
„Relatív sávszélesség” (fractional bandwidth) (3, 5): a „pillanatnyi sávszélesség” és a központi frekvencia hányadosa százalékban kifejezve.
„Frekvenciaugrás” (frequency hopping) (5): a „kiterjesztett spektrum” egy formája, amelyben a hírközlő csatorna átviteli frekvenciája diszkrét lépések véletlen vagy pszeudovéletlen sorozatával változtatható.
„Frekvenciamaszk-trigger” (frequency mask trigger) (3) „jelanalizátorokhoz”: olyan mechanizmus, amelyben a kioldó funkció ki tudja választani a kiváltandó frekvenciasávot a vételi sávszélesség részsávjában, ugyanakkor nem veszi figyelembe az ugyanazon vételi sávszélességen esetlegesen előforduló egyéb jeleket. A „frekvenciamaszk-trigger” egynél több független korlátozássort tartalmazhat.
„Frekvenciakapcsolási idő” (frequency switching time) (3): egy megadott kiindulási kimeneti frekvenciáról történő elkapcsolástól számítva a jel számára ahhoz szükséges idő (azaz késleltetés), hogy elérje a megadott végső kimeneti frekvenciát vagy az attól ± 0,05 %-ra lévő tartományt. Azok a berendezések, amelyek a központi frekvenciájuk körül ± 0,05 %-nál kisebb frekvenciatartománnyal rendelkeznek, frekvenciakapcsolásra alkalmatlannak minősülnek.
„Frekvenciaszintetizátor” (frequency synthesiser) (3): tekintet nélkül a ténylegesen alkalmazott technikára, bármilyen fajta frekvenciaforrás, amely többszörös szimultán vagy alternatív kimeneti frekvenciát biztosít, egy vagy több kimenetről, és amelyet kevesebb számú standard (vagy mester) frekvencia vezérel, alakít, illetve amely ezekből ered.
„Üzemanyagcella” (fuel cell) (8): olyan elektrokémiai eszköz, amely képes egy külső forrásból kapott üzemanyag kémiai energiáját közvetlenül egyenárammá átalakítani.
„Olvasztható” (fusible) (1): hő, sugárzás, katalizátorok stb. alkalmazásával térhálósítható vagy tovább polimerizálható (kezelhető), illetve pirolízis (szenesedés) nélkül megolvasztható.
„Gáz atomizálás” (gas atomisation) (1): fémötvözet megolvasztott áramának nagynyomású gázáram segítségével maximum 500 μ átmérőjű cseppekre bontásának folyamata.
„Földrajzilag szétszórt” (geographically dispersed) (6): amikor az egyes helyszínek egymástól bármely irányban több mint 1 500 méter távolságban vannak. A mobil szenzorokat mindig „földrajzilag szétszórtnak” kell tekinteni.
„Irányítási/vezérlő készlet” (guidance set) (7): olyan rendszer, amely járművek repülésirányító rendszerei számára, a röppálya korrigálása céljából egyesíti magában a járművek helyzet- és sebességmérésének és számításának folyamatát (azaz a navigálást) a számítás és parancskiadás folyamatával.
„Meleg izosztatikus tömörítés” (hot isostatic densification) (2): öntvény zárt térben 375 K-t (102 °C) meghaladó hőmérsékleten történő nyomás alatt tartása, különböző közegek (gáz, folyadék, szilárd részecskék stb.) segítségével, azzal a céllal, hogy az öntvényben a hézagok csökkentése vagy kiküszöbölése érdekében minden irányban egyenlő erőt hozzanak létre.
„Hibrid integrált áramkör” (hybrid integrated circuit) (3): olyan integrált áramkör(ök), vagy integrált áramkör és ’áramköri elemek’ vagy egymással összekapcsolt ’diszkrét komponensek’ bármely kombinációja, amelyek egyedi funkció(ka)t lát(nak) el, és rendelkezik az összes alábbi jellemzővel:
a) legalább egy tokozás nélküli eszközt tartalmaz;
b) szokásos IC-gyártási módszerek felhasználásával kapcsolták össze;
c) modulként cserélhető; és
d) általában nem szerelhető szét.
N.B. 1: „Áramköri elem”: az elektromos áramkör aktív vagy passzív funkcionális része, pl. dióda, tranzisztor, ellenállás, kondenzátor stb.
N.B. 2: 'Diszkrét komponens': különálló részekből összerakott ’áramköri elem’ saját külső csatlakozásaival együtt.
„Képminőség-javítás” (image enhancement) (4): kívülről bevitt információhordozó képek feldolgozása olyan algoritmusokkal, így például az időkompresszió, szűrés, extrahálás, kiválasztás, korreláció, konvolúció vagy az értelmezési tartományok közötti átalakítások (pl. gyors Fourier-transzformáció vagy Walsh-transzformáció). Nem tartalmazza az olyan algoritmusokat, amelyek csupán egyetlen kép lineáris vagy rotációs transzformációját végzik, ilyen pl. a fordítás, a jellemző extrahálása, a regisztráció vagy a hamis színezés.
„Immunotoxin” (immunotoxin) (1): egy sejtspecifikus monoklonális antitest és egy „toxin” vagy „toxin-alkotórész” olyan egyesülése, amely szelektíven hat a beteg sejtekre.
„Nyilvánosság számára hozzáférhető” (in the public domain) (ÁMM, NMM, ÁSM): ebben az alkalmazásban olyan „technológia” vagy „szoftver”, amelynek továbbterjesztése korlátozás nélkül lehetséges (a szerzői jogi korlátozások nem jelentik azt, hogy a „szoftver” vagy a „technológia” a nyilvánosság számára nem hozzáférhető).
„Információvédelem” (information security) (4, 5): mindazok az eszközök és funkciók, melyek az információ vagy a közlemények hozzáférhetőségét, bizalmasságát, illetve integritását biztosítják, kivéve a zavarok elleni védelmet szolgáló eszközöket és funkciókat. Ide tartozik a „rejtjelezés”, a „rejtjelaktiválás”, a ’rejtjelelemzés’, a zavaró sugárzások elleni védelem és a számítógép biztonsága.
N.B.: ’Rejtjelelemzés’: a rejtjelzési rendszernek vagy bemeneteinek és kimeneteinek elemzése a bizalmas változók vagy precíz adatok, többek között az érthető szöveg, feltárására.
„Pillanatnyi sávszélesség” (instantaneous bandwidth) (3, 5, 7): az a sávszélesség, amelyen a többi üzemi paraméter módosítása nélkül a kimenő teljesítmény 3 dB határon belül állandó marad.
„Műszer hatósugár” (instrumented range) (6): egy radar megjelölt, egyértelmű megjelenítési tartománya.
„Szigetelés” (insulation) (9): a rakétahajtóműmotor komponenseire – azaz a testre, a fúvókára, a bemenetekre, a ház tömítéseire – vonatkozik, és a szigetelő vagy tűzálló réteget tartalmazó vulkanizált vagy félig vulkanizált többrétegű gumiterméket is magában foglalja. Feszültségcsökkentő karmantyúk vagy lapok formájában is beépíthető.
„Belső bélelés” (interior lining) (9): a szilárd hajtóanyag és a ház vagy a szigetelő bélés közötti összeköttetést biztosítja. Általában egy folyékony polimer alapú tűzálló vagy szigetelő anyag diszperzió, pl. szénnel töltött, hidroxil-csoportot tartalmazó poli-butadién (HTPB) vagy más polimer hozzáadott keményítőszerrel, amelyet a ház belsejére szórnak vagy simítanak.
„Belső mágneses gradiométer” (intrinsic magnetic gradiometer) (6): mágneses mező gradiens-érzékelő elem a hozzá tartozó elektronikával, amelynek kimenete a mágneses mező gradiensének mértéke.
N.B.: Lásd még „Mágneses gradiométer”.
„Támadószoftver” (intrusion software) (4): kifejezetten valamely számítógép vagy hálózati eszköz 'monitoring eszközök' által történő feltárásának elkerülésére vagy a 'védő ellenintézkedések' hatálytalanítására tervezett vagy módosított „szoftver”, amely az alábbiak valamelyikét látja el:
a) Adatok vagy információk kinyerése számítógépről vagy hálózati eszközről, vagy a rendszer- vagy felhasználói adatok módosítása; vagy
b) Egy program vagy folyamat standard végrehajtási útvonalának módosítása kívülről adott utastások végrehajtásának lehetővé tétele céljából.
1. A „támadószoftver” az alábbiak egyikét sem foglalja magában:
a) Hipervizorok, hibakereső programok vagy szoftverek műszaki visszafejtésére (SRE) szolgáló eszközök;
b) a digitális jogok kezelésére (DRM) szolgáló „szoftver”; vagy
c) A gyártók, rendszergazdák vagy felhasználók által, eszközkövetés vagy helyreállítás céljából történő telepítésre tervezett „szoftver”.
2. A hálózati eszközök magukban foglalják a mobil eszközöket és intelligens fogyasztásmérőket is.
Műszaki megjegyzések:
1. 'Monitoring eszközök': olyan „szoftver” vagy hardver eszközök, amelyek figyelemmel kísérik a rendszerviselkedést vagy az eszközön futó folyamatokat. Ez magában foglalja az antivírus (AV) termékeket, végpontbiztonsági termékeket, személyes biztonsági termékeket (PSP), behatolásfelderítő rendszereket (IDS), behatolásvédő rendszereket (IPS) és tűzfalakat.
2. 'Védő ellenintézkedések': a programkód biztonságos végrehajtásának biztosítására tervezett technikák, mint például az adatvégrehajtás-megelőzés (DEP), véletlenszerű címterület-kiosztás (ASLR) vagy a homokozó használata.
„Izolált élő kultúrák” (isolated live cultures) (1): ezek közé tartoznak az élő kultúrák vegetatív és alvó formában,és kiszárított preparátumokként is.
„Izosztatikus sajtók” (isostatic presses) (2): olyan berendezés, amely zárt térben különböző közegek segítségével (gáz, folyadék, szilárd részecskék stb.) túlnyomást biztosít annak érdekében, hogy a zárt térben a munkadarabra vagy az anyagra minden irányban egyforma nyomás hasson.
„Lézer” (laser) (0, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9): komponensek olyan részegysége, amely mind térben, mind időben olyan koherens fényt biztosít, amelyet stimulált sugárzáskibocsátással erősítenek fel.
Lásd még |
: |
„Vegyi lézer” „Szuper nagyteljesítményű lézer”; „Transzferlézer” |
„Könyvtár” (1) (parametrikus műszaki adatbázis)’ olyan műszaki információk gyűjteményét jelenti, amelyre való hivatkozás javíthatja a vonatkozó rendszerek, berendezések vagy alkotórészek működését.
„A levegőnél könnyebb légi járművek” (lighter-than-air vehicles) (9): hőlégballonok és léghajók, amelyek emelkedésükhöz forró levegőt vagy a levegőnél könnyebb gázokat — például héliumot vagy hidrogént — használnak.
„Linearitás” (linearity) (2): a linearitás (amit általában a non-linearitással mérünk) az adott jellemző maximális — pozitív vagy negatív irányú — eltérése (a skálán felfelé és lefelé leolvasott értékek átlaga) a lineáristól, úgy pozícionálva, hogy kiegyenlítse és minimalizálja a maximális eltéréseket.
„Helyi hálózat” (local area network) (4, 5): adatkommunikációs rendszer, amely az alábbi összes jellemzővel rendelkezik:
a) tetszőleges számú független ’adatátviteli eszköz’ számára lehetővé teszi az egymással való közvetlen összeköttetést; és
b) földrajzilag kis területre korlátozódik (pl. irodaépület, üzem, egyetem vagy főiskola, áruház).
N.B.: ’Adateszköz’: digitális információk sorozatának adására, ill. vételére alkalmas berendezés.
„Mágneses gradiométer” (magnetic gradiometers) (6): külső forrásokból a műszerre ható mágneses mezők térbeli gradiensének detektálására szolgál. Több „magnetométerből” és a kapcsolódó elektronikából áll, amelynek kimenete a mágneses mező gradiensének mértéke.
N.B. Lásd még „Belső mágneses gradiométer”.
„Magnetométer” (magnetometers) (6): külső forrásokból a műszerre ható mágneses mezők érzékelésére szolgál. A mágneses mezőt érzékelő elemből és a kapcsolódó elektronikából áll, amelynek kimenete a mágneses mező mértéke.
„Fő tároló” (main storage) (4): adatok vagy utasítások elsődleges tárolója, amely a CPU által gyorsan hozzáférhető. A „digitális számítógép” belső tárolójából és az ahhoz tartozó bármilyen hierarchikus bővítésből áll, mint például a cache (gyorsítótár) vagy a nem szekvenciális elérésű bővített tároló.
Az „UF6-nak ellenálló anyagok” (materials resistant to corrosion by UF6) (0) lehetnek réz, rézötvözet, rozsdamentes acél, alumínium, alumínium-oxid, alumíniumötvözet, nikkel vagy legalább 60 tömegszázakékban nikkelt tartalmazó ötvözetek, illetve szénhidrogén-polimer.
„Mátrix” (matrix) (1, 2, 8, 9): lényegében folyamatos fázis, amely kitölti a részecskék, a tűkristályok vagy a rostok közötti teret.
„Mérési bizonytalanság” (measurement uncertainty) (2): az a jellemző paraméter, amely meghatározza, hogy a mérendő változó helyes értéke, 95 %-os biztonsággal, a kimeneti érték körüli mekkora tartományba esik. Tartalmazza a nem korrigált szisztematikus eltéréseket, a nem korrigált hibákat és a véletlen eltéréseket (Lásd: ISO 10360-2).
„Mechanikai ötvözés” (mechanical alloying) (1): olyan ötvözési folyamat, amely az elemi és a mesterötvözet-por mechanikai hatásra történő kötése, törése és újrakötése révén jön létre. Megfelelő porok hozzáadásával nem fémes részecskék építhetők be az ötvözetbe.
„Olvadék-extrakció” (melt extraction) (1): ’gyorsszilárdítási’ eljárás, amelynek során szalagszerű ötvözet jön létre azáltal, hogy a megolvasztott fémötvözet fürdőjébe forgó hűtött blokk rövid szegmensét helyezik be.
N.B.: ’Gyorsszilárdítás’: a megolvasztott anyag szilárdítása 1 000 K/sec értéket meghaladó hűtési sebességnél.
„Olvadék pörgetése” (melt spinning) (1): ’gyorsszilárdítási’ eljárás, amelynél a megolvasztott fémáram forgó, hűtött blokknak csapódik, és ezáltal pehely-, szalag- vagy rúdszerű termék jön létre.
N.B.: ’Gyorsszilárdítás’: a megolvasztott anyag szilárdítása 1 000 K/sec értéket meghaladó hűtési sebességnél.
„Mikroszámítógép mikroáramkör” (microcomputer microcircuit) (3): „monolit integrált áramkör” vagy „multichip integrált áramkör”, aritmetikai logikai egységgel (ALU), amely képes arra, hogy a belső tárolóban lévő adatokon a belső tárolóról kapott általános célú utasításokat hajtson végre.
N.B.: A belső tároló megnövelhető egy külső tárolóval.
„Mikroprocesszor mikroáramkör” (microprocessor microcircuit) (3): „monolit integrált áramkör” vagy „multichip integrált áramkör” aritmetikai logikai egységgel (ALU), amely képes a külső tárolóról kapott általános célú utasítások sorozatának végrehajtására.
N.B. 1: A „mikroprocesszor mikroáramkör” rendszerint nem tartalmaz integrált, a felhasználó számára hozzáférhető tárolót, bár a chip tárolókapacitása felhasználható logikai funkcióinak ellátására.
N.B. 2: Tartalmazza azokat a chipkészleteket, amelyeket együttes működésre terveztek, a „mikroprocesszor mikroáramkörök” funkcióinak ellátása céljából.
„Mikroorganizmusok” (microorganisms) (1, 2): természetes, megnövelt képességűvagy módosított baktériumok, vírusok, mikoplazmák, rickettsiák, chlamydiák vagy gombák, akár „izolált élő kultúrák”, akár ilyen kultúrákkal szándékosan beoltott vagy beszennyezett élő anyagot tartalmazó anyagok formájában.
„Rakéták” (missiles) (1, 3, 6, 7, 9): komplett rakétarendszerek és pilóta nélküli légijármű-rendszerek, melyek hatósugara legalább 300 km és legalább 500 kg hasznos teher célba juttatására képesek.
„Monofil elemi szál/rost” (monofilament) (1): a szál legkisebb egysége, rendszerint néhány mikrométernyi átmérővel.
„Monolit integrált áramkör” (monolithic integrated circuit) (3): passzív vagy aktív ’áramköri elemek’ vagy mindkettő kombinációja, amely:
a) diffúz, implantációs vagy depozíciós eljárásokkal készül egyetlen félvezető anyagon vagy anyagban, egy ún. ’chipen’;
b) oszthatatlannak tekinthető; és
c) áramköri funkció(ka)t lát el.
N.B.: ’Áramköri elem’: az elektromos áramkör aktív vagy passzív funkcionális része, pl. dióda, tranzisztor, ellenállás, kondenzátor stb.
„Monospektrális képérzékelők” (monospectral imaging sensors) (6): egy diszkrét spektrális sávban képadat vételére alkalmas eszközök.
„Multichip integrált áramkör” (multichip integrated circuit) (3): közös „alaplemezre” rögzített két vagy több „monolit integrált áramkör”.
„Multispektrális képérzékelők” (multispectral imaging sensors) (6): két vagy több diszkrét spektrális sávból képadatok egyidejű vagy sorozatos vételére alkalmas eszközök. A több mint húsz diszkrét spektrális sávval rendelkező szenzorokat hiperspektrális képszenzoroként is említik.
„Természetes urán” (natural uranium) (0): a természetben előforduló izotópok keverékeit tartalmazó urán.
„Hálózati hozzáférés-szabályozó” (network access controller) (4): fizikai interfész osztott kapcsolású hálózathoz. Közönséges közeget használ, amely végig ugyanazon a „digitális átviteli sebességen” működik, a továbbítására arbitrációt (azaz jel- vagy hordozóérzékelőt) alkalmaz. Minden mástól függetlenül választja ki a neki címzett adatcsomagokat vagy adatcsoportokat (pl. IEEE 802.). Olyan részegység, amely az adatokhoz történő hozzáférés biztosítása céljából a számítógépbe vagy a távközlési berendezésbe beépíthető.
„Neurális számítógép” (neural computer) (4): olyan számítástechnikai eszköz, amelyet arra terveztek vagy módosítottak, hogy utánozza az idegsejt vagy az idegsejtek csoportjának viselkedését, vagyis olyan számítási eszköz, amely képes arra, hogy modulálja a korábbi adatokon alapuló számítási adatsokaság összekapcsolódásának tömegét és számát.
„Atomreaktor” (nuclear reactor) (0): önfenntartó hasadási láncreakció ellenőrzött és folyamatos fenntartására képes teljes reaktor. Az „atomreaktor” magában foglalja a reaktortartályon belül lévő vagy ahhoz közvetlenül kapcsolódó valamennyi egységet, azt a berendezést, amely a magban a teljesítményszintet szabályozza és azokat a komponenseket, amelyek általában a reaktormag primer hűtőközegét foglalják magukban, azzal közvetlenül érintkeznek vagy azt szabályozzák.
„Számjegyvezérlés” (numerical control) (2): automatikus folyamatvezérlés olyan eszközzel, amely a rendszerint a művelet közben betáplált numerikus adatokat használja fel. (Lásd: ISO 2382).
„Tárgykód” (object code) (GSN): egy vagy több folyamat alkalmas kifejezésének („forráskód” [forrásnyelv]) a berendezés által végrehajtható formája, amelyet programrendszerrel hoztak létre.
„Operations, Administration or Maintenance” (Operations, Administration or Maintenance, „OAM”): az alábbi feladatok közül egy vagy több ellátása:
a) Az alábbiak bármelyikének létrehozása vagy irányítása:
1. Felhasználói vagy adminisztrátori fiókok vagy kiváltságok
2. Egy termék beállításai; vagy
3. Hitelesítési adatok az a.1. vagy a.2. pontban leírt feladatokhoz;
b) Egy termék üzemeltetési körülményének vagy teljesítményének ellenőrzése vagy irányítása; vagy
c) Naplózás vagy auditadatok kezelése az a. vagy b. pontban leírt bármely feladathoz;
Megjegyzés: Az „OAM” nem foglalja magába az alábbi feladatokat, vagy az azokhoz kapcsolódó fontosabb irányítási funkciókat:
a) A fenti a.1. vagy a.2. pontban leírt feladatokat segítő hitelesítési adatok létrehozásához vagy kezeléséhez nem közvetlenül kapcsolódó rejtjelezési funkció ellátása vagy felfejlesztése vagy
b) Bármilyen rejtjelezési funkció elvégzése a termék továbbítási vagy adatsíkján (forwarding/data plane).
„Optikai erősítés” (optical amplification) (5): az optikai kommunikációk terén alkalmazott erősítési technika, amely felerősíti a külön optikai forrás által generált optikai jeleket — anélkül, hogy azokat elektromos jelekké alakítaná át — azaz félvezető optikai erősítőket, optikai szál lumineszcens erősítőket alkalmaz.
„Optikai számítógép” (optical computer) (4): olyan számítógép, amelyet úgy tervezetek vagy módosítottak, hogy az adat megjelenítésére a fényt használja fel, és amelynek számítási logikai elemei közvetlenül összekapcsolt optikai eszközökön alapulnak.
„Optikai integrált áramkör” (optical integrated circuit) (3): „monolit integrált áramkör” vagy „hibrid integrált áramkör”, amely egy vagy több olyan részből áll, melyeket arra terveztek, hogy fotoszenzorként vagy fotoemitterként funkcionáljanak, illetve hogy optikai vagy elektro-optikai funkciót(ka)t lássanak el.
„Optikai kapcsolás” (optical switching) (5): az optikai formájú jelek irányítása vagy kapcsolása villamos jelekké történő átalakításuk nélkül.
„Teljes áramsűrűség” (overall current density) (3): az összes ampermenet száma a tekercsben (azaz a menetek száma szorozva az egyes meneteken átfolyó maximális árammennyiséggel), osztva a tekercs teljes keresztmetszetével (amely magában foglalja a szupravezető rostokat, a fémmátrixot, amelybe a szupravezető rostok vannak beágyazva, a tokozó anyagot, az esetleges hűtőcsatornákat stb.).
„Részt vevő állam” (participating state) (7, 9): a Wassenaari Megállapodásban résztvevő állam (ld www.wassenaar.org)
„Csúcsteljesítmény” (peak power) (6): az „impulzus-időtartam” során elért legmagasabb teljesítmény.
„Személyi hálózat” (personal area network) (5): olyan adatkommunikációs rendszer, amely az alábbi összes jellemzővel rendelkezik:
a) tetszőleges számú független vagy összekapcsolt ’adateszköz’ számára lehetővé teszi az egymással való közvetlen összeköttetést; és
b) egy adott személy vagy eszközellenőrző szerkezet közvetlen közelében (pl. egyetlen helyiség, iroda vagy gépjármű, és a körülöttük lévő helyeken) található eszközök közötti kommunikációra korlátozódik.
Műszaki megjegyzés:
’Adateszköz’: digitális információk sorozatának adására, ill. vételére alkalmas berendezés.
„Plazma atomizálás” (plasma atomisation) (1): szilárd fém, vagy megolvasztott áramának semleges gázkörnyezetben plazmafáklya segítségével maximum 500 μ átmérőjű cseppekre bontásának folyamata.
„Teljesítmény-irányítás” (power management) (7): a magasságmérő által kisugárzott jelteljesítmény olyan módosítása, hogy a „repülő” repülési magasságán vett visszavert jel teljesítménye mindig legalább akkora legyen, mint ami a magasság meghatározásához szükséges.
„Előzetesen leválasztott” (previously separated) (0, 1): bármely olyan eljárás alkalmazása, amelynek célja az ellenőrzött izotóp koncentrációjának növelése.
„Primer repülésirányítás” (primary flight control) (7): „repülőeszköz” stabilitásának, vagy manőverezésének szabályozása erő- vagy nyomatékgenerátorok, azaz például aerodinamikai vezérlő felületek vagy tolóerő-irányítás felhasználásával.
„Alapvető elem” (principal element) (4): a 4. kategória alkalmazásában egy elem akkor „alapvető elem”, ha a csereértéke meghaladja az adott rendszer – amelynek az eleme – összértékének 35 %-át. Az elem értéke az az ár, amelyet a rendszer gyártója vagy a rendszer integrátora fizet az elemért. Az összérték a gyártási ponton vagy a szállítás teljesítésekor a kívülálló, pártatlan félnek kifizetett szokásos nemzetközi vételár.
(ÁMM, NMM, Összes) valamennyi gyártási fázis összefoglaló jelentése, pl.: tervezés, termelés-előkészítés, gyártás, integrálás, összeszerelés, ellenőrzés, tesztelés, minőségbiztosítás.
„Gyártó berendezés” (production equipment) (1, 7, 9): olyan szerszámok, sablonok, pofák, tüskék, formázóminták, süllyesztékek, rögzítő elemek, egyengető mechanizmusok, vizsgáló berendezések, az ezekhez való egyéb gépek és komponensek, amelyeket kifejezetten a „fejlesztés” céljára, vagy a „gyártás” egy vagy több fázisához terveztek, illetve alakítottak át.
„Gyártó létesítmények” (production facilities) (7, 9): a „fejlesztés” vagy a „gyártás” egy vagy több fázisához szolgáló berendezésekhez tartozó „gyártási berendezések” és a hozzájuk tervezett szoftver.
„Program” (programme) (2, 6): egy folyamat végrehajtására adott utasítások sorozata az elektronikus számítógép által végrehajtható, vagy arra átalakítható formában.
„Impulzus-kompresszió” (pulse compression) (6): a hosszú időtartamú radarjel impulzus egy rövid időtartamúra történő átkódolása és feldolgozása a nagy impulzusenergia előnyeinek megtartásával.
„Impulzus-időtartam” (pulse duration) (6): a „lézer”-impulzus-időtartama, vagyis egy impulzus belépő élén és kilépő élén mért félteljesítménypontok között eltelt idő.
„Impulzuslézer” (pulsed laser) (6): olyan „lézer”, amelynek „impulzus-időtartama” 0,25 másodperc vagy annál kevesebb.
„Kvantum-kriptográfia” (quantum cryptography) (5): olyan technikák összessége, amelyekkel egy adott fizikai rendszer kvantummechanikai tulajdonságainak mérése révén — beleértve a kifejezetten a kvantumoptika, kvantumtérelmélet vagy kvantum-elektrodinamika által meghatározott fizikai tulajdonságokat is — közös „rejtjelezési” kulcs hozható létre.
„Radarfrekvencia-ugratás” (radar frequency agility) (6): bármilyen olyan eljárástechnika, amely az impulzusrendszerű radaradó vivőfrekvenciáját az impulzusok között vagy az impulzuscsoportok között pszeudovéletlen sorrendben olyan mértékben változtatja meg, amely akkora vagy nagyobb, mint az impulzus-sávszélesség.
„Radar kiterjesztett spektrum” (radar spread spectrum) (6): bármely modulációs technika a viszonylag keskeny frekvenciasávú jelből eredő energia szélesebb frekvenciasávban történő szórására, véletlen vagy pszeudovéletlen kódolás alkalmazásával.
„Sugárérzékenység” (radiant sensitivity) (6): sugárérzékenység (mA/W) = 0,807 x (hullámhossz nm-ben) x kvantumhatásfok (Quantum Efficiency, QE).
Műszaki megjegyzés:
Műszaki megjegyzés: A kvantumhatásfokot általában százalékos arányként fejezik ki, ebben a képletben azonban egynél kisebb tizedes törtként jelenik meg, azaz pl. a 78 % megfelelője 0,78.
„Valós idejű sávszélesség” (real time bandwith) (3) „jelanalizátorokhoz”: az a legszélesebb frekvenciasáv, amelyre az analizátor – a Fourier- vagy más olyan, időben diszkrét transzformáció felhasználásával, amely minden bemenő időadatot olyan lyukak és ablakhatás nélkül dolgoz fel, amelyek a tényleges jelamplitúdónál több mint 3 dB-lel kisebb mért amplitúdót eredményeznek – folyamatosan teljesen át tudja alakítani az időtartomány-adatokat frekvenciatartomány-adatokká, és kiadja vagy kijelzi a transzfomált adatokat.
„Valós idejű feldolgozás” (real time processing) (2, 6, 7): a szükséges szintű szolgáltatást kínáló számítógép-rendszerrel a rendelkezésre álló források függvényében, garantált válaszidőn belül, külső esemény ösztönzésére, a rendszer terhelésétől függetlenül történő adatfeldolgozás.
„Ismételhetőség” (repeatability) (7): ugyanazon változó azonos működési feltételek melletti ismételt mérései közötti egyezés mértéke az egyes mérések között a feltételek változása vagy működésmentes időszakok előfordulása esetén. (Referencia: IEEE STD 528-2001 (1 szigma szórású normál eltérés))
„Szükséges” (required) (ÁMM, 1-9): a „technológia” tekintetében a „technológiának” kizárólag az a része, amely elsősorban felelős az ellenőrzött teljesítményszintek, jellemzők vagy funkciók elérésért vagy kiterjesztésért. Az ilyen „szükséges”„technológiából” különböző termékek egyaránt részesülhetnek.
„Felbontóképesség” (resolution) (2): a mérőeszköz legkisebb növekménye; digitális műszereken a legkisebb szignifikáns bit (lásd: ANSI B-89.1.12.).
„Tömegoszlató anyag” (riot control agent) (1): olyan anyag, amely – a tömegoszlatási célra történő tervezett felhasználása során – rövid idő alatt az emberi érzékszervek irritációját vagy a fizikai funkciók zavarát okozza, amely hatások az anyagnak való expozíció befejeződését követően rövid időn belül megszűnnek.
Műszaki megjegyzés:
A könnygáz a „tömegoszlató anyagok” egyik fajtája.
„Robot” (robot) (2, 8): olyan manipulációs mechanizmus, amely lehet folyamatos működésű vagy pontról pontra mozgatható manipulációs mechanizmus és szenzorokat is alkalmazhat, és rendelkezik az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) többfunkciós;
b) képes anyagok, részegységek, szerszámok és különleges eszközök beállítására vagy orientálására, háromdimenziós térben történő változtatható mozgások révén;
c) három vagy több zárt vagy nyitott hurkos szervoeszközt foglal magában, amelyek léptető motorokat is tartalmazhatnak; és
d) a „felhasználó által programozható” tanít/visszajátszik módszerrel vagy elektronikus számítógéppel, amely lehet programozható logikai kontroller, azaz mechanikai beavatkozás nélküli.
N.B.: A fenti meghatározás nem foglalja magában az alábbi eszközöket:
1. Olyan manipulációs mechanizmusok, amelyeket csak kézzel vagy távoperátorral lehet irányítani.
2. Állandó sorozatú manipulációs mechanizmusok, amelyek mechanikusan rögzített programozott mozgások szerint működő automatizált mozgó eszközök. A programot mechanikusan korlátozzák a rögzített, de állítható ütközők, pl. csapok vagy bütykök. A mozgások sorrendje és a pályák vagy szögek megválasztása mechanikai, elektronikus vagy elektromos úton nem változtatható, illetve nem is cserélhető.
3. Mechanikai vezérlésű, változtatható sorrendű manipulációs mechanizmusok, amelyek a mechanikusan rögzített programozott mozgások szerint működő automatikus mozgó eszközök. A programot mechanikusan korlátozzák a rögzített, de állítható ütközők, pl. csapok vagy bütykök. A mozgások sorozata és a pályák vagy szögek megválasztása a rögzített programsémán belül változtatható. A programséma változtatása vagy módosítása (pl. a csapok átállítása vagy a bütykök cseréje) egy vagy több mozgási tengelyen csak mechanikai műveletek révén történik.
4. Nem szervóvezérlésű, változtatható sorrendű manipulációs mechanizmusok, amelyek a mechanikusan rögzített programozott mozgások szerint működő automatikus mozgó eszközök. A program változtatható, de a folyamat csak a mechanikusan rögzített elektromos bináris eszközről vagy állítható ütközőkről kapott bináris jel hatására halad tovább.
5. Descartes-féle koordináta manipulátor rendszerként definiált rakodódaruk, amelyeket függőleges elhelyezett tárolórekeszek integrált részeként alakítottak ki, és e rekeszek tartalmának tárolás és kirakodás céljából történő elérésére szolgálnak.
„Rotary-rendszerű atomizálás” (rotary atomisation) (1): a megolvasztott fémáram centrifugális erő hatására legfeljebb 500 mikrométer átmérőjű cseppekre bontásának folyamata.
„Előfonat” (roving) (1): közel párhuzamos ’fonalak’ (általában 12-120) kötege.
N.B.: A ’fonal’„monofil szálak” (általában több, mint 200) közel párhuzamosan elrendezett kötege.
„Kiesés a beállításból” (run out) (2): (a pontos beállítástól való eltérés) sugárirányú elmozdulás a főtengely egy fordulata során, a tengely síktárcsára merőleges síkban, a mérendő külső vagy belső forgófelület egy pontján mérve (lásd: ISO 230/1 1986, 5.61 bekezdés).
„Skála faktor” (scale factor) (giroszkóp vagy gyorsulásmérő) (7): a kimenet változásának aránya a mérni kívánt bemenet változásához viszonyítva. A skála faktort általában a bemenetnek a bemeneti tartományban történő ciklikus változtatásával kapott bemeneti-kimeneti adatokra alkalmazott legkisebb négyzetek módszerével illeszthető egyenes meredekségeként adják meg.
„Beállási idő” (settling time) (3): a konverter bármely két szintje közötti kapcsoláskor ahhoz szükséges idő, hogy a kimenet a végső értékhez képest fél biten belülre kerüljön.
„SHPL” (super high power laser): „szuper nagyteljesítményű lézer”
„Jelanalizátor” (signal analysers) (3): többfrekvenciás jelek egyfrekvenciás összetevőinek fő jellemzőinek mérésére és kijelzésére képes készülék.
„Jelfeldolgozás” (signal processing) (3, 4, 5, 6): kívülről bevitt információhordozó jelek feldolgozása olyan algoritmusokkal, mint az időkompresszió, szűrés, extrahálás, kiválasztás, korreláció, konvolúció vagy az értelmezési tartományok közötti transzformáció (pl. gyors Fourier- vagy Walsh-transzformáció).
„Szoftver” (software) (ÁSM, Mind): bármilyen tényleges hordozóra rögzített, egy vagy több „program” vagy ’mikroprogram’ gyűjteménye.
N.B.: A ’mikroprogram’ elemi utasítások sorozata, amelyeket különleges tárolóban tárolnak, és amelyeknek végrehajtását a referencia utasításainak utasításregiszterbe történő töltése indítja el.
„Forráskód/ forrásnyelv” (source code / source language) (6, 7, 9): egy vagy több olyan eljárás hétköznapi kifejezése, amely egy programozási rendszer révén gép által végrehajtható formába önthető (→„Tárgykód” / tárgynyelv).
„Űreszköz” (spacecraft) (7, 9): aktív és passzív műholdak és űrszondák.
„Űreszközplatform” (spacecraft bus) (9): olyan berendezés, amely biztosítja az „űreszköz” kisegítő infrastruktúráját és az „űreszköz hasznos terhének” elhelyezését.
„Űreszköz hasznos terhe” (spacecraft payload) (9): az „űreszközplatformhoz” csatolt, az űrbeli küldetés (pl. kommunikációs, megfigyelő, tudományos feladatok) végrehajtásához tervezett berendezés.
„Űrminősítésű” (space-qualified) (3 6 7): a Föld felszíne fölött 100 km-es vagy nagyobb magasságban történő működésre tervezett, ellőálllított vagy sikeres teszteléseken keresztül arra minősített.
N.B.: Az, hogy egy konkrét eszköz tesztelés révén „űrminősítést” kap, még nem jelenti azt, hogy az ugyanazon gyártási sorozatból vagy modellszériából származó más eszközök is „űrminősítésűek”, hacsak nem tesztelték külön azokat is.
„Különleges hasadóanyag” (special fissile material) (0): 239-Pu, 233U vagy „235U vagy 233U izotópban dúsított urán”, valamint az ezeket tartalmazó bármilyen anyag.
„Fajlagos modulus” (specific modulus) (0 1 9): a Pascalban, ami N/m2-nek felel meg, kifejezett Young-modulus osztva a N/m3-ben kifejezett fajsúllyal, (296 + 2) K [(23 ± 2) °C] hőmérsékleten és (50+5) % relatív páratartalom mellett mérve.
„Fajlagos szakítószilárdság” (specific tensile strength) (0 1 9): a Pascalban, ami N/m2-nek felel meg, kifejezett szakítószilárdság osztva a N/m3-ben kifejezett fajsúllyal, (296 ± 2) K ([23 ± 2] °C) hőmérsékleten és (50 ± 5) % relatív páratartalom mellett mérve.
„Tehetetlenségi giroszkóp” (spinning mass gyros): olyan giroszkóp, amely folytonosan forgó tömeget használ a szögmozgás érzékelésére.
„Splat elfojtás” (splat quenching) (1): hűtött blokkba ütköző megolvasztott fémáram ’gyorsszilárdítási’ eljárása, pehelyszerű termék előállítására.
N.B.: ’Gyorsszilárdítás’: a megolvasztott anyag szilárdítása 1 000 K/sec értéket meghaladó hűtési sebességnél.
„Kiterjesztett spektrum” (spread spectrum) (5): olyan technika, ahol a viszonylag keskeny sávú kommunikációs csatornában található energia sokkal szélesebb energiaspektrumon terjed szét.
„Kiterjesztett spektrumú radar” (spread spectrum radar) (6): lásd: „Radar kiterjesztett spektrum”.
„Stabilitás” (stability) (7): adott paraméter stabil hőmérsékleti körülmények között mért kalibrált értéktől való eltérésének normál szórása (1 szigma). Ez az idő függvényében fejezhető ki.
„A Vegyifegyver-tilalmi Egyezményhez (nem) csatlakozó államok” (States (not) Party to the Chemical Weapon Convention) (1): azok az államok, amelyekben hatályba lépett (nem lépett hatályba) a Vegyi Fegyverek Fejlesztésének, Előállításának, Felhalmozásának és Használatának Tilalmáról szóló Egyezmény. (Ld. www.opcw.org)
„Alaplemez” (substrate) (3): alaplemez csatlakozási mintákkal vagy anélkül, amelyen vagy amelyben ’diszkrét komponensek’ vagy integrált áramkörök vagy mindkettő elhelyezhető.
N.B. 1: 'Diszkrét komponens': különálló részekből összerakott ’áramköri elem’ saját külső csatlakozásaival együtt.
N.B. 2.: „Áramköri elem”: az elektromos áramkör aktív vagy passzív funkcionális része, pl. dióda, tranzisztor, ellenállás, kondenzátor stb.
„Nyers alaplemez” (substrate blanks) (3 6): olyan optikai elemek, mint a tükrök vagy az optikai ablakok gyártására alkalmas méretekkel rendelkező monolit elegy.
„Toxin alkotórésze” (sub-unit of toxin) (1): a teljes „toxin” szerkezetileg és funkcionálisan elkülönült komponense.
„Szuperötvözetek” (superalloys) (2, 9): nikkel, kobalt vagy vas alapú ötvözetek, amelyek szilárdsága 922 K (649oC) fölötti hőmérsékleten, bonyolult környezeti és üzemeltetési feltételek mellett az AISI 300 sorozatban bármely más ötvözet szilárdságát meghaladja.
„Szupravezető” (superconductive) (1, 3, 5, 6, 8): anyagok – fémek, ötvözetek vagy vegyületek –, amelyek elveszíthetik minden elektromos ellenállásukat, azaz végtelen elektromos vezetőképességgel rendelkezhetnek, és igen nagy elektromos áram átvitelére alkalmasak, Joule-hő keletkezése nélkül.
N.B.: Az anyag kritikus „szupravezető” állapotát a „kritikus hőmérséklet”, a kritikus mágneses mező – amely a hőmérséklet függvénye – és a kritikus áramsűrűség jellemzi, amely azonban a mágneses mezőtől és a hőmérséklettől egyaránt függ.
„Szuper nagyteljesítményű lézer” (super high power laser – „SHPL”) (6): 50 milliszekundumon belül 1 kJ-t meghaladó kimenő energia (teljesen vagy részben történő) szolgáltatására alkalmas vagy 20 kW-t meghaladó átlag-, illetve CW (folyamatos) teljesítményű „lézer”.
„Szuperképlékeny alakítás” (superplastic forming) (1, 2): szobahőmérsékleten a hagyományos szakítóvizsgálattal meghatározott töréspontnál alacsony szakadási nyúlással (20 %-nál alacsonyabb) rendelkező fémek hőkezelést alkalmazó alakítási eljárása abból a célból, hogy a feldolgozás során a szakadási nyúlás a fenti értékeknek legalább a kétszeresét érje el.
„Szimmetrikus algoritmus” (symmetric algorithm) (5): olyan kriptográfiai algoritmust jelent, amely azonos kulcsot használ a titkosításhoz és a dekódoláshoz is.
N.B.: A „szimmetrikus algoritmus” kifejezést általában titkos adatoknál használják.
„Rendszerpályák” (system tracks) (6): a repülőgépek feldolgozott, összehasonlított (radar céladatok fúziója a repülési terv adataival) és aktualizált légi helyzetére vonatkozó jelentés a repülésirányító központ repülésirányítói számára.
„Szisztolés tömb számítógép” (systolic array computer) (4): számítógép, ahol az adatok árama és módosítása a felhasználó által a logikai kapu szintjén dinamikusan ellenőrizhető.
„Szalag” (tape) (1): összefont vagy egyirányú „monofil szálakból”, ’fonalból’, „előfonatból”, „kócból”, „cérnából” stb. készített anyag, amelyet rendszerint előzetesen műgyantával impregnálnak.
N.B.: A ’fonal’„monofil szálak” (általában több, mint 200) közel párhuzamosan elrendezett kötege.
„Technológia” (technology) (ÁMM, NMM, Mind): az áruk „fejlesztéséhez”, „gyártásához” vagy „felhasználásához” szükséges egyedi információ. Ez az információ lehet ’műszaki adat’ vagy ’műszaki támogatás’.
N.B. 1: A ’műszaki támogatás’ lehet útmutatások, készségek, képzés valamint a munkával kapcsolatos ismeretek átadása vagy konzultációs szolgáltatás és magában foglalhatja a ’műszaki adatok’ átadását is.
N.B. 2: A ’műszaki adat’ lehet tervrajz, terv, ábra, modell, formula, táblázat, gépészeti terv és specifikáció, kézikönyv és útmutatás, akár írásban, akár más közegen, például mágneslemezen, mágnesszalagon vagy csak olvasható tárban rögzítve.
„Háromdimenziós integrált áramkörök” (three dimensional integrated circuit) (3): egymáshoz illesztett félvezető lapkák együttese, amelyek közül legalább az egyik – a lapkák közötti kapcsolódási pontok létrehozása céljából – több helyen teljesen át van maratva.
„Billenő orsó” (tilting spindle) (2): szerszámtartó orsó, amely a megmunkálási folyamat során középvonalának szöghelyzetét bármelyik más tengelyhez képest módosítja.
„Időállandó” (time constant) (6): az aktuális növekmény számára szükséges idő, hogy a fénystimulus kezdetétől enyhe gerjesztés hatására a végső érték 1-1/e-szeresével (azaz a végső érték 63 %-ával) megegyező értéket érjen el.
„Lapátvégtömítés” (tip shroud) (9): a hajtómű turbinaház belső állórészéhez vagy a forgólapát külső végéhez csatlakozó gyűrű, mely egy részből vagy szegmensekből áll, és elsődlegesen a forgólapátok és állórész közötti résveszteségek csökkentésére szolgál.
„Teljes repülésirányítás” (total control of flight) (7): a „légi jármű” állapotváltozóinak és repülési útjának olyan automatikus irányítását jelenti, amely a célok, veszélyek és más „légi járművek” tekintetében a valós idejű adatváltozásokra úgy válaszol, hogy az megfeleljen a küldetés céljának.
„Teljes digitális átviteli sebesség” (total digital transfer rate) (5): digitális átviteli rendszerben a megfelelő berendezések között időegység alatt áthaladó bitek – beleértve a vonali kódot, az overheadet (információ biteket), stb. – száma.
N.B.: Lásd még „Digitális átviteli sebesség”.
„Kóc” (tow) (1): rendszerint megközelítőleg párhuzamos „monoszálakból” álló köteg.
„Toxinok” (toxins) (1, 2): szándékosan izolált preparátumok vagy keverékek formájában jelen lévő toxinok az előállítás módjától függetlenül, kivéve a csak más anyagok, például beteg állatok, gabonafélék, élelmiszerek vagy „mikroorganizmusok” szennyezéseként jelen lévő toxinokat.
„Transzferlézer” (transfer laser) (6): „lézer”, amelyben a lézeranyagot nemlézer-atomnak vagy -molekulának lézeratommal vagy -molekularészecskével történő ütközésekor felszabaduló energia gerjeszti.
„Hangolható” (tunable) (6): a „lézer”-nek az a képessége, hogy folyamatos teljesítmény leadást biztosít minden hullámhosszon a különböző „lézer” átmenetek tartományában. A választható hangolású „lézer” egy „lézer” átmeneten belül biztosít diszkrét hullámhosszt és nem tekinthető hangolhatónak.
„Egyirányú pozicionálási ismételhetőség” (unidirectional positioning repeatability) (2): egy önálló szerszámgéptengely R↑ és R↓ (előre és vissza) értékei közül a kisebb, az ISO 230-2:2014 szabvány 3.21. pontjában vagy annak megfelelő nemzeti szabványban meghatározottak szerint.
„Pilóta nélküli légijármű” (Unmanned Aerial Vehicle, „UAV”) (9): minden olyan repülőeszköz, amely a fedélzeten mindennemű emberi jelenlét nélkül képes a repülés megkezdésére, valamint az irányított repülés és navigálás fenntartására.
„235U vagy 233U izotópban dúsított urán” (uranium enriched in the isotopes 235 or 233) (0): 235U vagy 233U izotópot vagy mindkettőt olyan mennyiségben tartalmazó urán, amelyben az ilyen izotópok összegének a 238U izotóphoz viszonyított aránya nagyobb, mint a 235U izotópnak a 238U izotóphoz viszonyított természetben előforduló aránya. (0,71 % izotóp-arány).
„Felhasználás” (use): (ÁMM, NMM, Összes) üzemeltetés, üzembe helyezés (a helyszíni üzembe helyezést is beleértve), karbantartás (ellenőrzés), javítás, nagyjavítás és felújítás.
„Felhasználó általi programozhatóság” (user-accessible programmability) (6): olyan lehetőség, amely a felhasználó számára biztosítja a „programok” bevitelét, módosítását vagy cseréjét, az alábbi módszerek kivételével:
a) a kábelezés vagy összekötés fizikai megváltoztatása; vagy
b) a funkcióvezérlés átállítása, a paraméterek betáplálását is beleértve.
„Oltóanyag” (vaccine) (1): gyógyászati készítmény az emberi vagy állati védő immunválasz stimulálására a betegségek megelőzése céljából, amely rendelkezik a gyártó vagy a felhasználó országban illetékes szakhatóságok engedélyével, vagy forgalmazási vagy klinikai kipróbálásra vonatkozó engedélyével.
„Vákuumporlasztás” (vacuum atomisation) (1): eljárás a megolvasztott fémáram, vákuum hatására gyorsan terjedő gáz segítségével történő, legfeljebb 500 mikrométer átmérőjű cseppekre bontására.
„Változó geometriájú szárny” (variable geometry airfoils) (7): olyan szárny hátsóél féklap vagy kiegyenlítőlap, illetve orrsegédszárny vagy orrkiképzés, amely helyzete repülés közben irányítható.
„Cérna” (yarn) (1): csavart ’fonalak’ kötege.
N.B.: A ’fonal’„monofil szálak” (általában több, mint 200) közel párhuzamosan elrendezett kötege.
0. KATEGÓRIA – NUKLEÁRIS ANYAGOK, LÉTESÍTMÉNYEK ÉS BERENDEZÉSEK
0ABerendezések, részegységek és alkatrészek
0A001„Atomreaktorok” és kifejezetten ezekhez tervezett vagy készített berendezések és alkatrészeik, az alábbiak szerint:
a. „Atomreaktorok”;
b. Nyomástartó edények és az ezekhez gyártott fő alkatrészek, beleértve a reaktor nyomástartó edényének felső fedelét is, melyeket kifejezetten arra terveztek vagy alakítottak ki, hogy az „atomreaktor” aktív zónáját tartalmazzák;
c. „Atomreaktorok” fűtőelemeit kezelő berendezések, amelyeket kifejezetten a fűtőelemek reaktorba történő behelyezésére és kivételére terveztek vagy alakítottak ki;
d. Az „atomreaktorban” kifejezetten a reakciósebesség szabályozására tervezett vagy kialakított szabályozó rudak és az ezek tartására, felfüggesztésére alkalmas szerkezetek, valamint a rudak mozgató mechanizmusa és vezetőcsövei;
e. Nyomástartó csövek, amelyeket az „atomreaktorban” a fűtőelemek és a primerköri hűtőközeg befogadására terveztek vagy alakítottak ki;
f. A kifejezetten „atomreaktorokban” fűtőelem-burkolatnak tervezett és gyártott cirkónium csövek vagy cirkónium ötvözetből készült csövek (vagy csőszerelvények), 10 kg-nál nagyobb mennyiségekben;
N.B.: A cirkónium nyomástartó csövekre vonatkozóan lásd a 0A001.e. pontot, a csőkígyókra vonatkozóan pedig a 0A001.h. pontot.
g. Kifejezetten „atomreaktorok” primerköri hűtőközegének cirkuláltatására tervezett vagy készített hűtőszivattyúk vagy keringetők;
h. Kifejezetten „atomreaktor” üzemeltetésére tervezett vagy kialakított ’atomreaktor belső alkatrészek’, ideértve a zónatartó szerkezetet, a tüzelőanyag csatornákat, a hőpajzsokat, a terelőlemezeket, zónatartó rácslemezeket, és a diffúzor lemezeket;
Műszaki megjegyzés:
A 0A001.h. pontban az ’atomreaktor belső alkatrész’ olyan fő szerkezetet jelent a reaktoredényen belül, amely egy vagy több funkciót lát el, például tartja a zónát, biztosítja az üzemanyag pozicionálást, irányítja a primerköri hűtőközeg áramlást, biztosítja a reaktoredény sugárzás elleni védelmét, és irányítja a zónán belüli műszerezést.
i. Hőcserélők, az alábbiak szerint:
1. Gőzgenerátorok, amelyeket kifejezetten „atomreaktorok” primerköri vagy köztes hűtőkörében történő felhasználásra terveztek és készítettek;
2. Más hőcserélők, amelyeket kifejezetten „atomreaktorok” primerköri hűtőkörében történő felhasználásra terveztek és készítettek;
Megjegyzés: A 0A001.i. nem vonja ellenőrzés alá a reaktor kisegítő rendszereihez, pl. a vészhűtőrendszerhez vagy a bomlásihő-elvonó rendszerhez – használt hőcserélőket.
j. Neutron érzékelők, amelyeket kifejezetten az „atomreaktorok” reaktorzónájában a neutron fluxusszint meghatározására terveztek és készítettek.
k. Kifejezetten „atomreaktorban” való üzemeltetés céljából, a hőveszteség csökkentésére és a reaktortartály konténmentjének védelmére tervezett vagy kialakított „külső hőpajzsok”.
Műszaki megjegyzés:
A 0A001.k. pontban szereplő 'külső hőpajzs': a reaktortartályra helyezett fő struktúrák, amelyek csökkentik a reaktorból történő hőveszteséget és a konténmenten belüli hőmérsékletet.
0BVizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezések
0B001„Természetes urán”, „szegényített urán” vagy „különleges hasadóanyagok” izotópjainak szétválasztására szolgáló üzemek és a kifejezetten ilyen üzemekhez tervezett vagy gyártott berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
a. Kifejezetten „természetes urán” és „szegényített urán” és „különleges hasadóanyagok” izotópjai szétválasztására tervezett üzemek, az alábbiak szerint
1. Gázcentrifugás szétválasztó üzemek;
2. Gázdiffúziós szétválasztó üzemek;
3. Aerodinamikai szétválasztó üzemek;
4. Vegyi reakció útján szétválasztó üzemek;
5. Ioncserélő szétválasztó üzemek;
6. Atomos gőzfázisú „lézer” izotópos szétválasztó üzemek;
7. Molekuláris „lézer” izotópos szétválasztó üzemek;
8. Plazma szétválasztó üzemek;
9. Elektromágneses szétválasztó üzemek;
b. Kifejezetten gázcentrifugás szétválasztási eljáráshoz tervezett, vagy kialakított gázcentrifugák és részegységek, valamint alkatrészek, az alábbiak szerint:
Műszaki megjegyzés:
A 0B001.b. pontban a ’nagy szilárdság/sűrűség arányú anyag’ az alábbiak bármelyikét jelenti:
1. Martenzites acél, amelynek szakítószilárdsága legalább 1,95 GPa;
2. Alumínium ötvözetek, amelyek szakítószilárdsága legalább 0,46 GPa; vagy
3. „Szál- vagy fonalerősítésű anyag”, amelynek „fajlagos modulusa” legalább 3,18 × 106 m és a „fajlagos szakítószilárdsága” nagyobb, mint 7,62 × 104 m;
1. Gázcentrifugák;
2. Komplett rotorszerelvények;
3. ’Nagy szilárdság/sűrűség arányú anyagból’ készült rotorcső hengerek, melyek legnagyobb falvastagsága 12 mm, átmérője 75 mm és 650 mm között van;
4. A rotorcső alátámasztására vagy több rotorcső összekapcsolására tervezett ’nagy szilárdság/sűrűség arányú anyagból’ készült gyűrűk vagy harmonikák, melyek legnagyobb falvastagsága 3 mm, átmérője 75 mm és 650 mm között van;
5. ’Nagy szilárdság/sűrűség arányú anyagból’ készült rotorcsőbe szerelt terelőlapok, amelyek átmérője 75 mm és 650 mm között van;
6. ’Nagy szilárdság/sűrűség arányú anyagból’ készült rotorcső végeire illeszkedő sapkák, amelyek átmérője 75 mm és 650 mm között van;
7. Mágneses felfüggesztésű csapágyak, az alábbiak szerint:
a. Csapágyegységek, amelyek csillapító közeget tartalmazó, „UF6-nak ellenálló anyagból” készült, vagy ilyen anyag által védett házban felfüggesztett gyűrű alakú mágnesből állnak, és a rotor fedelén rögzített mágnessaru, vagy másik mágnes révén valósítanak meg mágneses csatolást;
b. Aktív mágneses csapágyak, amelyeket kifejezetten gázcentrifugákhoz terveztek vagy készítettek.
8. Különleges csapágyak, amelyek csillapítóra szerelt forgócsapos csapágycsészéből álló részegységet tartalmaznak;
9. Molekuláris szivattyúk, amelyek belsőleg megmunkált vagy extrudált spirál hornyokkal és belsőleg megmunkált furatokkal rendelkező hengerekből állnak;
10. Gyűrű alakú motor állórész 600 Hz vagy annál magasabb frekvenciatartományban, 40 VA vagy magasabb teljesítménytartományban vákuumban üzemelő többfázisú, szinkron üzemmódú, AC hiszterézismotorokhoz (vagy reluktanciamotorokhoz);
11. Gázcentrifuga rotorcsőrészegységének befogadására szolgáló centrifugaház/gyűjtőegység, amely legfeljebb 30 mm falvastagságú, precíziósan megmunkált – egymással párhuzamos, a henger hosszanti tengelyére pedig merőleges vagy attól legfeljebb 0,05 fokkal eltérő – hengervégekből áll;
12. A központi gázeltávolító rendszerhez rögzíthető terelők, amelyek csöveit arra tervezték vagy gyártották, hogy a rotorcső belsejéből a Pitot-cső elve alapján távolítsák el az UF6 gázt;
13. Kifejezetten gázcentrifugás dúsító berendezések motorjainak állórészeihez tervezett vagy kialakított frekvenciaváltók (konverterek vagy inverterek), és a kifejezetten e célra tervezett alkatrészek, amelyek rendelkeznek valamennyi alábbi jellemzővel:
a. 600 Hz vagy annál nagyobb többfázisú frekvenciakimenet; és
b. Magas stabilitás (0,2 %-nál jobb frekvenciaellenőrzéssel);
14. Elzárószelepek és szabályozószelepek, az alábbiak szerint:
a. Egy centrifuga bemeneti, végtermék vagy maradék UF6 gázáramán való működésre tervezett vagy készített elzárószelepek;
b. Kifejezetten gázcentrifugás dúsítóüzemek fő vagy kisegítő rendszereihez kifejlesztett vagy előállított, „UF6-nak ellenálló anyagból” készült vagy ilyen anyaggal bevont, csőmembrános tömítésű, 10–160 mm belső átmérőjű elzáró- vagy szabályozószelep;
c. Kifejezetten a gázdiffúziós szétválasztási eljárásokhoz tervezett vagy készített berendezések, valamint alkatrészeik, az alábbiak szerint:
1. „UF6-nak ellenálló” porózus fémből, polimerből, vagy kerámiából készült gázdiffúziós válaszfalak, amelyek pórusmérete 10 és 100 nm köztt van, legnagyobb vastagságuk 5 mm, és csőformák esetén a legnagyobb átmérőjük 25 mm;
2. „UF6-nak ellenálló anyagból” készült, vagy azzal védett gázdiffúzor házak;
3. „UF6-nak ellenálló anyagból” készült, vagy azzal védett, 1 m3/perc, vagy ennél nagyobb UF6 szívókapacitású kompresszorok és gázfúvók 500 kPa kimeneti nyomásig, legfeljebb 10:1 kompresszióaránnyal;
4. A 0B001.c.3. alatt meghatározott, továbbá 1 000 cm3/percnél kisebb puffergáz beszivárgási arányra tervezett kompresszorok, vagy gázfúvók forgótengely tömszelencéi;
5. „UF6-nak ellenálló anyagokból” készült ilyen anyag által védett hőcserélők, amelyeket 100 kPa nyomáskülönbség esetén 10 Pa/óra-nál alacsonyabb szivárgási arányra terveztek;
6. „UF6-nak ellenálló anyagból” készült vagy ilyen anyag által védett csőmembrános tömítésű, kézi vagy automata, elzáró- vagy szabályozószelep;
d. Kifejezetten aerodinamikai szétválasztási eljáráshoz tervezett és készített berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. UF6-nak ellenálló, hornyolt, hajlított, 1 mm-nél kisebb görbületi sugarú csatornákból álló elválasztó fúvókák, ahol a fúvókán áthaladó gázt a fúvókában elhelyezett pengeél választja szét két áramra;
2. „UF6-nak ellenálló anyagból” készült, vagy ilyen anyag által védett hengeres, vagy kúpos csövek (vortex csövek), amelyek egy vagy több tangenciális bemenettel rendelkeznek;
3. „UF6-nak ellenálló anyagból” készült, vagy ilyen anyag által védett kompresszorok vagy gázfúvók, és az azokhoz készített forgótengely tömszelencék;
4. „UF6-nak ellenálló anyagból” készült vagy ilyen anyag által védett hőcserélők;
5. Vortex csöveket, vagy szétválasztó fúvókákat tartalmazó, „UF6-nak ellenálló anyagból” készült vagy ilyen anyag által védett szétválasztóelem-házak;
6. „UF6-nak ellenálló anyagból” készült vagy ilyen anyag által védett csőmembrános tömítésű, kézi vagy automata, elzáró- vagy szabályozószelep, 40 mm vagy nagyobb átmérővel;
7. UF6-nak 1 ppm vagy annál kisebb UF6 tartalmú vivőgáztól (hidrogén vagy hélium) történő leválasztására szolgáló feldolgozórendszerek, az alábbiak szerint:
a. 153 K (– 120 °C), vagy az alatti hőmérsékleten történő működésre képes kriogén hőcserélők, és krioszeparátorok;
b. 153 K (– 120 °C), vagy az alatti hőmérsékleten történő működésre képes kriogén hűtőegységek;
c. Az UF6-nak a vivőgázból történő leválasztására szolgáló elválasztó fúvókák, vagy Vortex csövek;
d. UF6 kifagyasztására alkalmas UF6 hidegcsapdák;
e. Kifejezetten vegyi reakció útján történő leválasztási eljáráshoz tervezett és gyártott berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Tömény sósavval szemben ellenálló, (azaz megfelelő műanyagból, például fluorkarbon polimerből vagy üvegből gyártott, vagy azzal bevont) gyors folyadék-folyadék pulzáló oszlopok 30 másodperc, vagy kisebb tartózkodási idővel;
2. Tömény sósavval szemben ellenálló, (azaz megfelelő műanyagból, például fluorkarbon polimerből vagy üvegből gyártott, vagy azzal bevont) gyors folyadék-folyadék centrifugális kontaktorok 30 másodperc, vagy kisebb tartózkodási idővel;
3. Tömény sósav oldatokkal szemben ellenálló, az uránnak egy adott oxidációs fokról egy más oxidációs fokra történő redukálására tervezett elektrokémiai redukáló cellák;
4. U+4-et az áramló szerves fázisból leválasztó elektrokémiai redukáló cellák, ahol a feldolgozandó közeggel érintkező alkatrészek megfelelő anyagokból (üveg, fluorkarbon polimer, polifenil-szulfát, poliéter-szulfon és műgyantával impregnált grafit) készültek, illetve ilyen anyagok által védettek;
5. Nagy tisztaságú urán-klorid oldat előállítására szolgáló, oldóból, oldószer extrahálóból és/vagy tisztítást végző ioncserélő berendezésekből, valamint az urán U+6-ot vagy U+4-et U+3-má redukáló elektrolízis cellákból álló bemeneti előkészítő rendszerek;
6. U+3-nak U+4-gyé történő oxidálására szolgáló urán oxidáló rendszerek;
f. Kifejezetten ioncsere útján történő leválasztási eljáráshoz tervezett és gyártott berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Gyorsan reagáló ioncserélő gyanták, hártyás vagy porózus makrohálós gyanták, melyekben az aktív kémiai cserélő csoportok elhelyezkedése az inaktív porózus anyag és egyéb, bármilyen megfelelő formájú kompozit anyag – beleértve a 0,2 mm, vagy annál kisebb átmérőjű részecskéket, vagy szálakat – felületén lévő bevonatra korlátozódik, amelyek tömény sósavval szemben ellenállóak és ioncsere felezési idejük kevesebb, mint 10 másodperc, és képesek a 373 K (100 °C) és 473 K (200 °C) közötti hőmérsékleti tartományban történő működésre;
2. Tömény sósavval szemben ellenálló anyagból (titán, vagy fluorkarbon műanyag) készült, vagy ilyen anyag által védett és a 373–473 K (100–200 °C) hőmérsékleti-, valamint a 0,7 MPa feletti nyomástartományban történő működésre képes (hengeres) ioncserélő oszlopok, amelyek átmérője meghaladja az 1 000 mm-t;
3. Az ioncserés dúsító kaszkádokban használt, kémiailag redukáló, vagy oxidáló ágensek regenerálására szolgáló ioncsere reflux rendszerek (vegyi, vagy elektrokémiai oxidáló, vagy redukáló rendszerek);
g. Kifejezetten az atomos gőzfázisú „lézer” izotópos leválasztási eljáráshoz tervezett vagy gyártott berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint
1. A célanyagra 1 kW vagy annál nagyobb teljesítményt leadni képes uránfémporlasztó rendszerek lézeres dúsításban történő felhasználásra;
2. Kifejezetten lézeres dúsításhoz használt olvasztott urán, olvasztott uránötvözetek vagy uránfém-gőz kezelésére tervezett vagy előállított, folyékony vagy gőz halmazállapotú uránfém kezelő rendszerek és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek;
N.B.: LÁSD MÉG: 2A225.
3. Az urángőz hő- és korróziós hatásával szemben ellenálló anyagokból – például ittriumbevonatú grafitból vagy tantálból – készült, vagy azzal bevont termék és maradékgyűjtő rendszerek folyékony halmazállapotú uránhoz;
4. Az uránfém-gőz forrás, az elektronsugár ágyú, valamint a termék- és maradékgyűjtő befogadására szolgáló szeparátor-modul házak (hengeres vagy téglatest alakú edények);
5. Kifejezetten uránizotópok leválasztására tervezett vagy készített, tartós működést biztosító spektrumfrekvencia stabilizálással ellátott „lézerek”, vagy „lézer”-rendszerek;
N.B.: LÁSD MÉG: 6A005 ÉS 6A205.
h. Kifejezetten a molekuláris „lézer” izotópos szétválasztással működő „lézer” izotópos leválasztási eljáráshoz tervezett vagy gyártott berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint
1. Az UF6 és a vivőgáz keverékének 150 K (-123 °C) vagy az alatti hőmérsékletre történő lehűtésére szolgáló „UF6-nak ellenálló anyagból” készült szuperszonikus expanziós fúvókák;
2. Kifejezetten uránfém vagy a lézerfényes megvilágításból visszamaradó uránmaradék-anyagok összegyűjtésére tervezett vagy előállított, „UF6-nak ellenálló anyagból” készült termék és maradékgyűjtő-egységek;
3. „UF6-nak ellenálló anyagból” készült, vagy ilyen anyag által védett kompresszorok, és az azokhoz készített forgótengely tömszelencék;
4. (szilárd) UF5 (gáznemű) UF6 -tá történő fluorozására szolgáló berendezés;
5. Az UF6-nak a vivőgáztól (pl. nitrogén, argon vagy egyéb gáz) történő elválasztására szolgáló feldolgozó rendszerek, amelyek a következőket tartalmazzák:
a. 153 K (– 120 °C), vagy az alatti hőmérsékleten történő működésre képes kriogén hőcserélők, és krioszeparátorok;
b. 153 K (– 120 °C), vagy az alatti hőmérsékleten történő működésre képes kriogén hűtőegységek;
c. UF6 kifagyasztására alkalmas UF6 hidegcsapdák;
6. Kifejezetten uránizotópok leválasztására tervezett vagy készített, tartós működést biztosító spektrumfrekvencia stabilizálással ellátott „lézerek”, vagy „lézer”-rendszerek;
N.B.: LÁSD MÉG: 6A005 ÉS 6A205.
i. Kifejezetten plazmaleválasztási eljáráshoz tervezett vagy gyártott berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Ionok előállítására vagy gyorsítására szolgáló 30 GHz-nél nagyobb kimeneti frekvenciájú, és 50 kW-ot meghaladó átlagos kimenő teljesítményű mikrohullámú energiaforrások és antennák;
2. 40 kW-nál nagyobb átlagos teljesítménnyel működni képes rádiófrekvenciás iongerjesztő tekercsek, a 100 kHz-nél nagyobb frekvenciákhoz;
3. Uránplazma generáló rendszerek;
4. Nem használt;
5. Az urángőz hő- és korróziós hatásával szemben ellenálló anyagokból – például ittriumbevonatú grafitból vagy tantálból – készült, vagy azzal bevont termék és maradékgyűjtő rendszerek szilárd halmazállapotú uránhoz;
6. Az urán plazmaforrást, a rádiófrekvenciás vezérlőtekercset, valamint a termék- és a dúsítási maradék-gyűjtőket magában foglaló, megfelelő, nem-mágneses anyagból (pl. rozsdamentes acél) készült (hengeres) leválasztómodul-házak;
j. Kifejezetten elektromágneses leválasztási eljáráshoz tervezett vagy gyártott berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Megfelelő, nem-mágneses anyagból (pl. grafit, rozsdamentes acél vagy réz) készült, gőzforrásból, ionizálóból és sugárgyorsítóból álló egyszeres vagy többszörös ionforrások, melyek képesek 50 mA vagy ennél nagyobb ionsugár áram előállítására;
2. A dúsított vagy szegényített uránion-sugarak összegyűjtésére szolgáló két vagy több horonyból és fészekből álló, megfelelő, nem mágneses anyagból (pl. grafit vagy rozsdamentes acél) készült iongyűjtő lemezek;
3. Nem mágneses anyagból (pl. grafit vagy rozsdamentes acél) készült, és 0,1 Pa vagy annál alacsonyabb nyomáson történő üzemelésre tervezett vákuumházak elektromágneses uránleválasztókhoz;
4. 2 m-t meghaladó átmérőjű mágnes saruk;
5. Nagyfeszültségű tápegységek ionforrásokhoz, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a. Képesek folyamatos működésre;
b. 20 000 V vagy nagyobb kimeneti feszültség;
c. 1 A vagy nagyobb kimeneti áramerősség; és
d. 8 órás időintervallumban 0,01 %-nál jobb feszültség-szabályozás;
N.B.: LÁSD MÉG: 3A227.
6. Mágnes tápegységek (nagy teljesítmény, egyenáram), amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a. 100 V vagy annál nagyobb feszültségen képesek 500 A vagy annál nagyobb kimeneti áramerősség melletti folyamatos működésre; és
b. 8 órás időintervallumban 0,01 %-nál jobb áramerősség-, vagy feszültség-szabályozás.
N.B: LÁSD MÉG:3A226.
0B002Kifejezetten a 0B001 alatt meghatározott izotópleválasztó üzemhez tervezett, „UF6 korrodáló hatásának ellenálló anyagból” készített vagy ilyen anyag által védett kiegészítő rendszerek, berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
a. Az UF6-nak a dúsító folyamatba történő továbbítására szolgáló betápláló autoklávok, kemencék vagy rendszerek;
b. Az UF6-nak a dúsítási eljárásból történő eltávolítására, és egy ezt követő, felfűtéssel történő továbbítására szolgáló deszublimátorok és hidegcsapdák;
c. az UF6-nak tartályokba történő továbbítására szolgáló termék- és maradékállomások;
d. Az UF6-nak a dúsítási folyamatból, sűrítéssel, és az UF6 folyadékká vagy szilárd halmazállapotúvá alakításával történő eltávolítására használt cseppfolyósító és szilárdító állomások;
e. Az UF6-nak kifejezetten gázdiffúziós, centrifuga vagy aerodinamikus kaszkádokban történő kezelésére tervezett cső- és gyűjtőrendszerek;
f. Vákuumrendszerek és szivattyúk az alábbiak szerint:
1. Vákuum elosztócsövek, gyűjtőcsövek vagy vákuumszivattyúk, melyek legalább 5 m3/perc szívókapacitással rendelkeznek;
2. Kifejezetten UF6-dal terhelt atmoszférában történő felhasználásra tervezett, „UF6-nak ellenálló anyagból” készült vagy ilyen anyag által védett vákuumszivattyúk, vagy
3. Vákuum elosztócsövekből, gyűjtőcsövekből vagy vákuumszivattyúkból álló, UF6-dal terhelt atmoszférában történő felhasználásra tervezett vákuumrendszerek;
g. UF6 tömegspektrométerek/ionforrások, melyek képesek az UF6 gázáramokból on-line mintákat venni, és amelyek rendelkeznek az összes alábbi jellemzővel:
1. Képesek 320 atomtömeg-egységnyi vagy annál nagyobb tömegű ionok mérésére, és felbontóképességük jobb, mint 1 rész a 320-ban;
2. Nikkelből vagy legalább 60 tömegszázalékban nikkelt tartalmazó nikkel-réz ötvözetből vagy nikkel-króm ötvözetből készült, illetve ilyen anyagokkal védett ionforrások;
3. Elektronbombázásos ionizációs források; és
4. Rendelkezik izotópelemzésre alkalmas gyűjtőrendszerrel.
0B003Urán átalakítására szolgáló üzemek, valamint a kifejezetten e célra tervezett, illetve kialakított berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint
a. Uránérc koncentrátumok UO3-má történő átalakítására szolgáló rendszerek;
b. UO3 UF6-tá történő átalakítására szolgáló rendszerek;
c. UO3 UO2-vé történő átalakítására szolgáló rendszerek;
d. UO2 UF4-gyé történő átalakítására szolgáló rendszerek;
e. UF4 UF6-tá történő átalakítására szolgáló rendszerek;
f. UF4 uránfémmé történő átalakítására szolgáló rendszerek;
g. UF6 UO2-vé történő átalakítására szolgáló rendszerek;
h. UF6 UF4-gyé történő átalakítására szolgáló rendszerek;
i. UO2 UCl4-gyé történő átalakítására szolgáló rendszerek;
0B004Nehézvíz, deutérium vagy deutériumvegyületek előállítására vagy koncentrálására szolgáló üzemek, és a kifejezetten ezekhez tervezett vagy készített berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
a. Nehézvíz, deutérium vagy deutériumvegyületek előállítására szolgáló üzemek, az alábbiak szerint
1. Hidrogén-szulfid/víz cserereakción alapuló üzemek;
2. Ammónia/hidrogén cserereakción alapuló üzemek;
b. Berendezések és alkatrészek, ideértve a következőket:
1. Hidrogén-szulfid/víz cserereakciót végző tornyok, amelyek átmérője 1,5 m vagy nagyobb és 2 MPa vagy nagyobb nyomáson való működésre alkalmasak;
2. Hidrogén-szulfid gázcirkulációra (azaz 70 %-nál több H2S-t tartalmazó gáz) szolgáló egyfokozatú, alacsony nyomómagasságú (azaz 0,2 MPa) centrifugális befúvók vagy kompresszorok, amelyek legalább 1,8 MPa üzemi szívónyomáson legalább 56 m3/s átbocsátási kapacitással és nedves H2S üzemre méretezett tömítésekkel rendelkeznek;
3. Ammónia/hidrogén cserélő tornyok, amelyek magassága legalább 35 m, átmérőjük 1,5 és 2,5 m között van, és képesek 15 MPa-t meghaladó nyomáson üzemelni;
4. Nehézvíz gyártására ammónia/hidrogén cserefolyamatot alkalmazó tornyok belső elemei, beleértve a fokozatkontaktorokat és a fokozatszivattyúkat, közöttük a teljesen bemerülő típusokat is;
5. Nehézvíz gyártására ammónia/hidrogén cserefolyamatot alkalmazó ammónia krakkolóüzem, legalább 3 MPa üzemi nyomással;
6. Infravörös abszorpciós analizátorok, amelyek képesek a hidrogén/deutérium arány on-line elemzésére, amennyiben a deutérium koncentráció legalább 90 %;
7. Dúsított deutérium gáz nehézvízzé történő átalakítására szolgáló ammónia/hidrogén cserefolyamatot alkalmazó katalitikus égetők;
8. Reaktorfokozatú deutérium koncentrációjú nehézvíz előállítására szolgáló teljes nehézvíz javító rendszer vagy annak oszlopai;
9. Kifejezetten ammónia/hidrogén cserefolyamatot alkalmazó nehézvíz gyártásra tervezett vagy előállított ammóniaszintézis konverterek vagy ammóniaszintézis egységek.
0B005Kifejezetten az „atomreaktorok” fűtőelemeinek gyártására tervezett létesítmények, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett vagy készített berendezések.
Műszaki megjegyzés:
A kifejezetten „atomreaktorok” fűtőelemeinek gyártásához tervezett vagy kialakított berendezések olyan berendezéseket foglalnak magukban, amelyek:
1. Általában közvetlen kapcsolatba kerülnek a nukleáris anyagokkal, vagy közvetlenül feldolgozzák azokat, illetve szabályozzák azok gyártási folyamatát;
2. A nukleáris anyagokat a burkolaton belül tartják;
3. Ellenőrzik a burkolat, vagy a tömítés épségét;
4. Ellenőrzik a lezárt fűtőanyag végső kezelését; vagy
5. Reaktorelemek összerakásához használják.
0B006A „atomreaktor” kiégett fűtőanyagának újrafeldolgozására (reprocesszálására) szolgáló üzem, valamint a kifejezetten ehhez tervezett, vagy gyártott berendezések és alkatrészek.
Megjegyzés: A 0B006 az alábbiakat foglalja magában:
a. Az „atomreaktor” kiégett üzemanyagának feldolgozására szolgáló üzem, beleértve az olyan készülékeket és alkatrészeket, amelyek közvetlenül érintkezésbe lépnek a hasadóanyagokkal, és közvetlenül szabályozzák a kiégett fűtőanyag, a fő nukleáris anyag és hasadási termék feldolgozási folyamatát;
b. Fűtőelem daraboló vagy zúzógépek, azaz olyan távvezérelhető berendezések, amelyek az „atomreaktor” kiégett fűtőanyagok, elemkötegek vagy pálcák vágására, darabolására vagy zúzására szolgálnak;
c. Kifejezetten „atomreaktor” kiégett fűtőanyag feloldására tervezett vagy kialakított, kritikusság szempontjából biztonságos tartályok (pl. kis átmérőjű, gyűrű alakú vagy lapos tartályok), amelyek ellenállnak forró, erősen korrodáló folyadékok hatásának, és amelyek távvezérléssel tölthetők és karbantarthatók;
d. A salétromsav korróziós hatásával szemben ellenálló, valamint kifejezetten a besugárzott „természetes urán”, „szegényített urán” vagy „különleges hasadóanyagok” újrafeldolgozására szolgáló üzemben való felhasználásra tervezett vagy arra előállított oldószerkivonók, mint például a töltetes vagy pulzáló oszlopok, a keverők ülepítő edényei vagy a centrifugális kontaktorok;
e. Kifejezetten a kritikusság szempontjából biztonságosnak és a salétromsav korróziós hatásával szemben ellenállónak tervezett tartó- vagy tároló edények;
Műszaki megjegyzés:
A tartó- és tárolóedények a következő tulajdonságokkal rendelkezhetnek:
1. a falak és belső szerkezetek bóregyenértéke (a 0C004 ponthoz fűzött megjegyzés szerint meghatározott összes alkotóelemre számítva) legalább 2 %,
2. a hengeres tartályok legnagyobb átmérője 175 mm; vagy
3. a gyűrű alakú, illetve a lapos tartályok legnagyobb szélessége 75 mm.
f. Kifejezetten a besugárzott „természetes urán”, „szegényített urán” vagy „különleges hasadóanyagok” újrafeldolgozására szolgáló üzemben alkalmazott automatizált folyamatszabályozó rendszerekbe történő integrálásra és felhasználásra tervezett vagy előállított neutronmérő rendszerek.
0B007Kifejezetten a plutónium konverzióját végző létesítmények, és a kifejezetten ezekhez tervezett vagy készített berendezések, az alábbiak szerint:
a. Plutónium-nitrát oxiddá történő átalakítására szolgáló rendszerek;
b. Plutónium fém előállítására szolgáló rendszerek.
0CAnyagok
0C001„Természetes urán”, vagy „szegényített urán”, vagy tórium, fém, ötvözet, vegyület, vagy koncentrátum formájában és bármilyen más anyag, amely fent említettek közül egyet vagy többet tartalmaz;
Megjegyzés: A 0C001 nem vonja ellenőrzés alá a következőket:
a. „Természetes urán”, vagy „szegényített urán” maximum 4 grammnyi mennyisége, ha az műszerek érzékelő egységében van;
b. Kifejezetten az következő polgári, nem-nukleáris alkalmazásokra gyártott „szegényített urán”:
1. Árnyékolás;
2. Csomagolás;
3. 100 kg-nál nem nagyobb tömegű ballasztok;
4. 100 kg-nál nem nagyobb tömegű ellensúlyok;
c. 5 %-nál kevesebb tóriumot tartalmazó ötvözetek;
d. Tóriumot tartalmazó kerámia termékek, amelyeket nem nukleáris felhasználásra gyártottak.
0C002„Különleges hasadóanyagok”
Megjegyzés: A 0C002 nem vonja ellenőrzés alá a legfeljebb 4 „effektív gramm” anyagmennyiséget, amennyiben az műszerek érzékelő egységében van.
0C003Deutérium, nehézvíz (deutérium-oxid) és deutérium tartalmú vegyületek, keverékek és oldatok, amelyekben a deutérium/hidrogén izotóp arány meghaladja az 1:5 000 értéket.
0C004Grafit, amelynek tisztasági mutatója kisebb, mint 5 ppm ’bór egyenérték’, és amelynek sűrűsége nagyobb, mint 1,50 g/cm3, „atomreaktorban” történő felhasználásra, 1 kg-ot meghaladó mennyiségben.
N.B.: LÁSD MÉG: 1C107.
1. megjegyzés: Export-ellenőrzés céljából, az exportőr letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságai határozzák meg, hogy a fenti meghatározásnak megfelelő grafit exportjának „atomreaktorban való felhasználás”-e a célja.
2. megjegyzés: A 0C004 pontban a ’bór egyenérték’ (BE) a szennyezőanyagok BEz összege (kivéve a BEszén, mivel a szén nem számít szennyező anyagnak) beleértve a bórt is, ahol:
BEZ (ppm) = CF × Z elem koncentrációja ppm-ben;
és σB és σZ a termikus neutron befogási hatáskeresztmetszet (barn-ban) a természetben előforduló bórra és Z elemre; „AB” és „AZ” a természetben előforduló bór és „Z” elem atomtömege.
0C005Kifejezetten gázdiffúziós gátak gyártásához tervezett, az UF6 korróziós hatásának ellenálló kompozíciók vagy porok (pl. nikkel vagy olyan ötvözet, amelyben 60 %-nál több nikkel van, alumínium-oxid és fluorkarbon polimerek), amelyek tisztasága 99,9 % tömegszázalék vagy jobb, és az ASTM B330 szabvány szerint mért átlagos részecskeméretük kisebb, mint 10 μm, és a szemcseméret igen kis mértékű szórásával bírnak.
0DSzoftver
0D001A kifejezetten az ebben a kategóriában meghatározott termékek „fejlesztésére”, „gyártására” vagy „felhasználására” tervezett vagy módosított „szoftverek”.
0ETechnológia
0E001Az ebben a kategóriában meghatározott termékek „fejlesztésére”, „gyártására” vagy „felhasználására” vonatkozó, a Nukleáris Technológia Megjegyzés szerinti „technológia”.
1. KATEGÓRIA – KÜLÖNLEGES ANYAGOK ÉS KAPCSOLÓDÓ BERENDEZÉSEK
1 ABerendezések, részegységek és alkatrészek
1A001Fluortartalmú vegyületekből készült alkatrészek, az alábbiak szerint:
a) Több mint 50 %-ban az 1C009.b. vagy 1C009.c. alatt meghatározott anyagok bármelyikéből készült, kifejezetten „légi járművekhez” vagy űralkalmazásokhoz tervezett szigetelések, tömítések, tömítőanyagok, üzemanyagtömlők;
b) Az 1C009.a. alatt meghatározott vinilidén-fluorid anyagokból (CAS 75-38-7) készült piezoelektromos polimerek és kopolimerek, amelyek az összes alábbi jellemzővel rendelkeznek:
1. Lemez- vagy filmformában; és
2. 200 μm-t meghaladó vastagsággal;
c) Olyan szigetelések, tömítések, szelepfészkek, tömlők vagy membránok, amelyek az összes alábbi jellemzővel rendelkeznek:
1. Szerkezeti egységként legalább egy viniléter-csoportot tartalmazó fluorelasztomerekből készültek; és
2. Kifejezetten „légi járművekhez”, űr- vagy ’rakéta’-technológiai felhasználásra tervezték őket.
Megjegyzés: Az 1A001.c. alkalmazásában a ’rakéta’ teljes rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent.
1A002„Kompozit” szerkezetek vagy rétegelt anyagok, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével:
N.B: LÁSD MÉG: 1A202, 9A010 ÉS 9A110.
a) Szerves „mátrixból” és a 1C010c, 1C010d, a 1C010e alatt részletezett anyagokból áll; vagy
b) Fém vagy szén „mátrix”, valamint a következő anyagokból áll:
1. Szén „szál- és rostszerű anyagok”, amelyek mindkét alábbi jellemzővel rendelkeznek:
a) A „fajlagos modulus” nagyobb, mint 10,15 × 106 m; és
b) A „fajlagos szakítószilárdság” meghaladja a 17,7 × 104 m-t; vagy
2. Az 1C010.c. alatt meghatározott anyagok.
1. megjegyzés: Az 1A002 nem vonja ellenőrzés alá a „polgári repülőgép” szerkezetek, vagy rétegelt anyagok javítására használatos, epoxigyantával impregnált, szén „szál- és rostszerű anyagokból” készített kompozit szerkezeteket, vagy rétegelt anyagokat, amelyek az összes alábbi jellemzővel rendelkeznek:
a) 1 m2-t nem meghaladó terület;
b) 2,5 métert nem meghaladó hosszúság; és
c) 15 mm-t meghaladó szélesség.
2. megjegyzés: Az 1A002 nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten az alábbi tisztán polgári területeken történő alkalmazásra tervezett félkész termékeket:
a) Sportszerek vagy -eszközök;
b) Autóipar;
c) Szerszámgépipar;
d) Gyógyászati alkalmazások.
3. megjegyzés: Az 1A002.b.1. nem vonja ellenőrzés alá az egymásba fonódó szálak legfeljebb 2 dimenzióját tartalmazó, és kifejezetten az alábbi alkalmazásokra tervezett félkész termékeket:
a) fém megeresztésére szolgáló hőkezelő kemencék;
b) szilíciumrúd-gyártó berendezések.
4. megjegyzés: Az 1A002 nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten egy meghatározott alkalmazásra tervezett késztermékeket.
1A003Nem „olvasztható” aromás poliimidekből készült gyártmányok film, lemez vagy szalag formában, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
a) 0,254 mm-t meghaladó vastagság; vagy
b) Szénnel, grafittal, fémekkel vagy mágneses anyagokkal vannak bevonva vagy laminálva.
Megjegyzés: Az 1A003 nem vonja ellenőrzés alá a gyártmányt, ha rézzel van bevonva vagy laminálva, és elektronikus nyomtatott áramkör gyártására tervezték.
N.B.: Az „olvasztható” aromás poliimidek bármely formája tekintetében lásd az 1C008.a.3. pontot.
1A004Nem kifejezetten katonai felhasználásra tervezett védő- és detektáló berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: A KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
a) Az alábbiak bármelyikével szembeni védelemre tervezett vagy átalakított álarcok, szűrőbetétek és az azokhoz tartozó mentesítő berendezések, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek:
Megjegyzés: Az 1A004.a. magában foglalja azon motoros légtisztító légzőkészülékeket (PAPR), amelyeket az 1A004.a. pontban felsorolt anyagokkal szembeni védelemre terveztek vagy módosítottak.
Műszaki megjegyzés:
Az 1A004.a. alkalmazásában:
1. A teljes álarcok más néven gázálarcok.
2. A szűrőbetétek magukban foglalják a szűrőpatronokat is.
1. „katonai felhasználásra átalakított” biológiai anyagok;
2. „katonai felhasználásra átalakított” radioaktív anyagok;
3. vegyi harcanyagok (CW); vagy
4. „tömegoszlató anyagok”, beleértve az alábbiakat:
a) α-bromofenilacetonitril, (α-bromobenzil-cianid) (CA) (CAS 5798-79-8);
b) [(2-klórfenil) metilén] propándinitril, (o-klórbenzilidénmalononitril) (CS) (CAS 2698-41-1);
c) 2-klór-1-feniletanon, fenacil-klorid (ω-klóracetofenon) (CN) (CAS 532-27-4);
d) Dibenz-(b,f)-1,4Optik-oxazepin (CR) (CAS 257-07-8);
e) 10-klór-5,10-dihidrofenarzin, (fenarzin klorid), (Adamzit), (DM) (CAS 578-94-9);
f) N-Nonanoylmorfolin, (MPA) (CAS 5299-64-9);
b) Az alábbiak bármelyikével szembeni védelemre tervezett vagy módosított védőruhák, kesztyűk és cipők:
1. „katonai felhasználásra átalakított” biológiai anyagok;
2. „katonai felhasználásra átalakított” radioaktív anyagok; vagy
3. vegyi harcanyagok (CW);
c) Az alábbiak bármelyikének detektálására vagy azonosítására tervezett vagy módosított detektálórendszerek és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek:
1. „katonai felhasználásra átalakított” biológiai anyagok;
2. „katonai felhasználásra átalakított” radioaktív anyagok; vagy
3. vegyi harcanyagok (CW);
d) „Robbanóanyag”-maradványok automatikus detektálására, illetve azonosítására tervezett, és ’nyomfelderítő’ technikákat (pl. felületi akusztikai hullámot, ionmobilitás-spektrometriát, differenciálmobilitás-spektrometriát, tömegspektrometriát) alkalmazó elektronikus berendezések.
Műszaki megjegyzés:
A ’nyomfelderítés’ úgy határozható meg, mint az 1 rész per milló rész (ppm) gőznél vagy 1 mg tömegű szilárd vagy folyékony anyagnál kevesebb észlelésére vonatkozó képesség.
1. megjegyzés: Az 1A004.d. pont nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten laboratóriumi használatra tervezett ellenőrző berendezéseket.
2. megjegyzés: Az 1A004.d. pont nem vonja ellenőrzés alá az érintésmentes biztonsági kapukat.
Megjegyzés: Az 1A004 nem vonja ellenőrzés alá:
a) a személyi sugárzásmérő dozimétereket;
b) Munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi berendezések, amelyek tervezésük vagy funkciójuk alapján a lakóhelyek biztonságára és az alábbi polgári iparágakra jellemző veszélyek elleni védelemre korlátozódnak:
1. bányászat,
2. kőfejtés,
3. mezőgazdaság,
4. gyógyszeripar,
5. gyógyászat,
6. állatgyógyászat,
7. környezetvédelem,
8. hulladékkezelés,
9. élelmiszeripar.
Műszaki megjegyzések:
1. Az 1A004 olyan eszközöket és alkatrészeket foglal magában, amelyeket a „katonai felhasználásra átalakított” radioaktív anyagok, „katonai felhasználásra átalakított” biológiai anyagok, vegyi harcianyagok, ’modellanyagok’ vagy „tömegoszlató anyagok” detektálására vagy az azokkal szembeni védelem céljára alkalmasnak találtak, a nemzeti előírásoknak sikeresen megfeleltettek, vagy azok hatékonysága egyéb módon nyert bizonyítást, abban az esetben is, ha ezen eszközöket vagy alkatrészeket olyan polgári gazdasági ágazatokban alkalmazzák, mint például a bányászat, a kőfejtés, a mezőgazdaság, a gyógyszeripar, az orvosi és állatorvosi ágazatok, a környezetvédelem, a hulladékgazdálkodás vagy az élelmiszeripar.
2. ’Modellanyag’: képzési, kutatási, vizsgálati vagy értékelési célból toxikus (vegyi vagy biológiai) anyagok helyett alkalmazott hatóanyag vagy anyag.
1A005Testpáncél és ennek részei, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
a) Puha testpáncél, amelyeket nem a katonai – vagy azoknak megfelelő – szabványok és előírások szerint gyártottak, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek;
b) Kemény testvédő páncéllemezek, melyek a IIIA. szint (lásd NIJ 0101.06, 2008. július, vagy a megfelelő nemzeti szabványt) szerinti vagy annál kisebb ballisztikai védelmi képességet biztosítanak.
N.B.: A testpáncél gyártásához használt „rostos vagy szálas anyagokra” vonatkozóan lásd: 1C010.
1. megjegyzés: Az 1A005 nem vonja ellenőrzés alá a testpáncélzatot, ha az a felhasználó személyes védelmét szolgálja.
2. megjegyzés: Az 1A005 nem vonja ellenőrzés alá a kizárólag nem-katonai eszközök robbanásából származó repesz és lökéshatás elleni frontális védelemre tervezett testpáncélt.
3. megjegyzés: Az 1A005 nem vonja ellenőrzés alá a csak a kés, szög, tű vagy ütőfegyverek elleni védelemre tervezett testpáncélt.
1A006Kifejezetten az improvizált robbanóeszközök hatástalanítására tervezett vagy módosított, alábbi eszközök, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek vagy kiegészítők:
N.B.: LÁSD MÉG: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
a) távirányítású járművek;
b) ’Hatástalanító eszközök’ (’disruptors’).
Műszaki megjegyzés:
’Hatástalanító eszközök’ (’disruptors’): kifejezetten a robbanóeszközök működésbe lépésének megakadályozására tervezett, folyékony, szilárd vagy törékeny lövedéket kibocsátó eszközök.
Megjegyzés: Az 1A006 nem vonja ellenőrzés alá az eszközöket azok működtetőjének jelenléte esetén.
1A007Kifejezetten gyújtás kiváltására tervezett elektromos berendezések és eszközök, valamint „energiahordozó anyagokat” tartalmazó eszközök, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
a) Az 1A007 b. pontban meghatározott robbanóanyag-detonátorokhoz tervezett robbanóanyag-detonátor gyújtóegységek;
b) Elektromosan vezérelt robbanóanyag-detonátorok, az alábbiak szerint:
1. robbantó kapcsoló (EB);
2. robbantó izzószál (EBW);
3. ütőszeg;
4. robbantófólia-iniciátor (EFI).
Műszaki megjegyzések:
1. A „detonátor” szó helyett időnként használják az „indítógyújtó” vagy „gyutacs” szót is.
2. Az 1A007 b. pont alkalmazásában az érintett detonátorok mindegyike kis elektromos vezetőt alkalmaz (híd, hídszál, vagy fólia), amely robbanásszerűen elpárolog, amikor gyors, nagyfeszültségű elektromos impulzus halad át rajta. A nem-ütőszeges típusoknál a felrobbanó vezető kémiai robbanást indít a hozzá érintkező nagy robbanóerejű anyagban, mint pl. a PETN (pentaeritrit-tetranitrát). Az ütőszeges detonátorokban az elektromos vezető robbanásszerű párolgása egy nyíláson keresztül gyújtószeget, vagy ütőszeget repít át, és az ütőszeg becsapódása a robbanóanyagban kémiai robbanást indít el. Bizonyos rendszerek esetén az ütőszeget mágneses erő mozgatja. A „robbantófólia-detonátor” kifejezés vonatkozhat mind az EB, mind az ütőszeg típusú detonátorra.
1A008Töltetek, eszközök és alkatrészek, az alábbiak szerint:
a) ’formázott töltetek’, amelyek az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkeznek:
1. 90 grammnál nagyobb nettó robbanóanyag-mennyiség (NEQ); és
2. a külső tok átmérője legalább 75 mm;
b) az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkező „lineáris vágótöltetek” és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek:
1. 40 g/m-nél nagyobb mennyiségű robbanótöltet; és
2. legalább 10 mm-es szélesség;
c) robbanózsinór 64 g/m-nél nagyobb mennyiségű robbanótöltettel;
d) Az 1A008.b. pontban meghatározottaktól eltérő olyan vágógépek, valamint olyan vágóeszközök, amelyek nettó robbanóanyag-mennyisége nagyobb, mint 3,5 kg.
Műszaki megjegyzés:
A „formázott töltetek” olyan robbanótöltetek, amelyeket a robbanás hatásának koncentrálására alakítanak ki.
1A102A 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközökhöz vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz tervezett újratelített pirolizált szén-szén anyagok.
1A202Az 1A002 alatt meghatározottaktól eltérő, cső formájú kompozit szerkezetek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
N.B.: LÁSD MÉG: 9A010 ÉS 9A110.
a) 75 mm és 400 mm közötti belső átmérő; és
b) Az 1C010.a., vagy b., illetve az 1C210.a. alatt meghatározott „szálas és rostos anyagokból” vagy az 1C210.c. alatt meghatározott prepreg anyagból készültek.
1A225A trícium nehézvízből történő kinyerésére, vagy nehézvíz előállítására szolgáló, kifejezetten a hidrogén és a víz közötti hidrogénizotóp cserereakció elősegítésére tervezett vagy készített platina bevonatú katalizátorok.
1A226Speciális töltetek, amelyeket a nehézvíz közönséges vízből történő elválasztására használhatóak, és rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) Olyan foszforbronz hálóból készültek, amelyet a nedvesíthetőség javítása érdekében kémiailag kezeltek; és
b) Vákuumdesztillációs tornyokban történő felhasználásra tervezték.
1A227Nagy sűrűségű (ólomüveg vagy egyéb) sugárzásárnyékoló ablakok, valamint a kifejezetten ezek számára tervezett keretek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) felületük „hideg területe” nagyobb, mint 0,09 m2;
b) Sűrűségük nagyobb, mint 3 g/cm3; és
c) Vastagságuk 100 mm vagy annál nagyobb.
Műszaki megjegyzés:
Az 1A227 alkalmazásában a ’hideg terület’ kifejezés az ablaknak az az áttekintő területe, amelyet a tervezett alkalmazásban a legkisebb szintű besugárzás ér.
1BVizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezések
1B001Az 1A002 alatt meghatározott „kompozit” szerkezetek vagy rétegelt anyagok vagy az 1C010 alatt meghatározott „Rostos és szálas anyagok”, gyártására és ellenőrzésére szolgáló berendezések, és a kifejezetten azokhoz tervezett alkatrészek és tartozékok, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 1B101 ÉS 1B201.
a) Kifejezetten a „kompozit” szerkezetek gyártására, vagy „szál- és rostszerű anyagokból” készült „kompozit” vagy rétegelt szerkezetek gyártására tervezett tekercselőgépek, amelyeknél a szálak pozícionálását, sodrását és tekercselését biztosító mozgást három vagy több ’szervopozicionálású’ főtengelyen koordinálják és programozzák;
b) Kifejezetten a „kompozit” repülőgéptestek vagy ’rakéta’ szerkezetek gyártásához tervezett szalagfektető gépek, amelyeknél a szalag pozícionálását és fektetését biztosító mozgását öt vagy több ’szervopozicionálású’ főtengelyen koordinálják és programozzák;
Megjegyzés: Az 1B001.b alkalmazásában a ’rakéta’ teljes rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent.
Műszaki megjegyzés:
Az 1B001.b. alkalmazásában ’a szalagfektető gépek’ képesek egy vagy több, 25 mm-t meghaladó, de legfeljebb 305 mm szélességű ’filament-szalag’ fektetésére, és a szalagfektetés alatt egy-egy ’filament-szalag’ elvágására és újrakezdésére
c) A „kompozit” szerkezetekhez kifejezetten a szálak szövése, fonása vagy zsinórozása céljára tervezett vagy módosított többirányú, többdimenziójú szövőgépek vagy fonógépek, beleértve az adaptereket és a módosító készleteket is;
Műszaki megjegyzés:
Az 1B001.c. alkalmazásában a fonás magában foglalja a hurkolást is.
d) Kifejezetten az erősített szálak gyártására tervezett vagy átalakított berendezések, ideértve a következőket:
1. A polimerszálakat (például poliakrilnitril, műselyem, terpentingyanta vagy polikarboszilán) szénszálakká vagy szilíciumkarbid-szálakká átalakító berendezés, beleértve a hőkezelés során a szál megfeszítésére szolgáló speciális berendezést;
2. A felhevített szálas anyagokon elemek vagy vegyületek gőzfázisú kémiai leválasztására szolgáló berendezés szilíciumkarbid szálak gyártásához;
3. Tűzálló kerámia (például alumínium-oxid) nedves szálképzésére szolgáló berendezés;
4. Alumíniumtartalmú prekurzor szálakat hőkezeléssel alumínium-oxid szálakká átalakító berendezés;
e) Az 1C010.e. alatt meghatározott prepregek forró olvadék módszerrel történő gyártására szolgáló berendezés;
f) Kifejezetten a „kompozit” anyagokhoz tervezett, roncsolásmentes vizsgálóberendezés az alábbiak szerint:
1. röntgentomográfiás rendszerek a hibák háromdimenziós vizsgálatára;
2. számjegyvezérlésű ultrahangos vizsgálóberendezések, amelyek esetében az adó- vagy vevőegységek elhelyezkedésének változtatása párhuzamosan össze van hangolva és négy vagy annál több tengelyre van elosztva a vizsgálat tárgyát képező összetevő háromdimenziós körvonalának követése érdekében;
g) Kifejezetten a „kompozit” repülőgéptestek vagy ’rakéta’ szerkezetek gyártásához tervezett rostelhelyező gépek, amelyeknél a rostok pozícionálását és fektetését biztosító mozgását két vagy több ’szervopozicionálású’ főtengelyen koordinálják és programozzák;
Műszaki megjegyzés:
Az 1B001.g. alkalmazásában a ’rostelhelyező gépek’ képesek egy vagy több, legfeljebb 25 mm szélességű ’filament-szalag’ elhelyezésére, és a rostelhelyezés alatt egy-egy ’filament-szalag’ elvágására és újrakezdésére.
Műszaki megjegyzés:
1. Az 1B001 alkalmazásában a ’szervopozicionálású’ főtengelyek számítógépes program irányítása alatt a végberendezésnek (azaz a fejnek) a munkadarabhoz viszonyított térbeli elhelyezkedését szabályozzák, hogy az a kívánt folyamat elvégzéséhez megfelelő orientálással és iránnyal rendelkezzen.
2. Az 1B001. pont alkalmazásában, a ’filament-szalag’ egyetlen folytonos szélességű, gyantával részben vagy egészben impregnált szalag, kóc vagy szál.
1B002Fémötvözetek, fémötvözet-porok vagy ötvözött anyagok gyártására alkalmas berendezések, amelyeket kifejezetten a szennyeződések elkerülésére és kifejezetten az 1C002.c.2.. alatt meghatározott eljárásokban való alkalmazásra terveztek.
N.B.: LÁSD MÉG 1B102.
1B003Titán, alumínium vagy ötvözeteik „szuperképlékeny alakítására” vagy „diffúziós kötésre” szolgáló szerszámok, matricák, formázó- vagy rögzítőelemek, amelyeket kifejezetten az alábbiak bármelyikének gyártására terveztek:
a) Repülőgépváz vagy űrszerkezetek;
b) „Légi jármű” vagy űrhajómotorok; vagy
c) Kifejezetten az 1B003.a. pontban meghatározott szerkezetekhez vagy az 1B003.b. pontban meghatározott motorokhoz tervezett alkatrészek.
1B101Az 1B001 alatt meghatározottak kivételével, a következő szerkezeti kompozitok „gyártására” felhasznált berendezések, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek és tartozékok:
N.B.: LÁSD MÉG: 1B201.
Megjegyzés: Az 1B101 alatt meghatározott alkatrészek és tartozékok a kompozit szerkezetek, rétegelt anyagok előformáló préselésének, kikeményítésének, öntésének, szinterezésének vagy ragasztásának végrehajtására, és a fent említett termékek gyártására szolgáló öntőformákat, tüskéket, matricákat, tartozékokat és szerszámokat foglalják magukban.
a) Száltekercselő gépek vagy szálbeültető gépek, amelyekben a szálak elhelyezését, felcsévélését, illetve feltekercselését végző mozgást három, vagy több tengely mentén koordinálják és programozzák, és amelyeket arra terveztek, hogy szálas vagy rostos anyagból kompozit szerkezeteket vagy rétegelt anyagokat állítsanak elő, valamint ezek koordinálói és programvezérlői;
b) Szalagfektető gépek, amelyekben a szalag és a lemezek elhelyezését és felfektetését végző mozgás két vagy több tengely mentén koordinálható és programozható, és amelyeket kompozit repülőgépvázak és „rakéta”-szerkezetek gyártására terveztek;
c) „Szálas vagy rostos anyagok”„gyártására” tervezett vagy átalakított berendezések, az alábbiak szerint:
1. Polimer rostok (mint pl. poliakrilnitril, műselyem vagy polikarboszilán) átalakítására szolgáló berendezések, amelyek magukban foglalják a rost hevítés útján történő megfeszítésére szolgáló speciális felszereléseket is;
2. Elemek vagy vegyületek gőzeinek a felhevített szálas szubsztrátumokra történő vákuumlecsapatására szolgáló berendezések;
3. Tűzálló kerámia (például alumínium-oxid) nedves szálképzésére szolgáló berendezés;
d) Szálak felületének különleges kezelésére, vagy prepregek, vagy preformok előállítására tervezett, vagy átalakított, a 9C110. alatt meghatározott berendezés.
Megjegyzés: Az 1B101.d. magában foglalja a görgőket, a feszítőket, a bevonóberendezéseket, a vágóberendezéseket és a kivágó matricákat.
1B102Az 1B002 alatt meghatározottaktól eltérő fémpor-„gyártó berendezés” és alkatrészei, ideértve a következőket:
N.B.: LÁSD MÉG 1B115.b.
a) Az 1C011.a., 1C011.b., 1C111.a.1., és 1C111.a.2. alatt, vagy a KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE ben meghatározott gömbös, szferoid vagy porlasztott anyag irányított közegben történő „gyártására” használható, az 1B002 alatt meghatározottaktól eltérő fémpor-„gyártó berendezés”.
b) Kifejezetten az 1B002 vagy az 1B102.a. alatt meghatározott „gyártó berendezéshez” tervezett alkatrész.
Megjegyzés: Az 1B102 magában foglalja az alábbiakat:
a) Plazmagenerátorok (nagyfrekvenciás ív-sugár), amelyek a folyamat argon/víz környezetben történő szervezésével porlasztott vagy gömb fémpor készítésre használhatók;
b) Elektromos ívkisülő berendezés, amely a folyamat argon/víz környezetben történő szervezésével porlasztott vagy gömb fémpor készítésre használható;
c) Az olvadékot közömbös közegbe (pl. nitrogén) porlasztó, gömb alumínium por „gyártására” használható berendezés;
1B115Az 1B002 vagy 1B102 alatt meghatározottaktól eltérő olyan berendezés, amely hajtóanyag vagy hajtóanyag alkotóelem gyártására szolgál, valamint a kifejezetten ehhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
a) Az 1C011.a., 1C011.b., 1C111. alatt vagy a KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE ben meghatározott folyékony hajtóanyagok vagy hajtóanyag alkotóelemek „gyártására”, kezelésére vagy átvételi vizsgálataira szolgáló „termelő berendezések”;
b) Az 1C011.a., 1C011.b., 1C111. alatt vagy a KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE ben meghatározott szilárd hajtóanyagok vagy hajtóanyag alkotóelemek „gyártásra”, kezelésre, keverésre, javításra, öntésre, sajtolásra, megmunkálásra, extrudálásra vagy átvételi vizsgálatára szolgáló „termelő berendezések”;
Megjegyzés: Az 1B115.b. nem vonja ellenőrzés alá a szakaszos, folyamatos üzemű keverőgépeket és zúzógépeket. A szakaszos, folyamatos üzemű keverőgépek és zúzógépek tekintetében lásd: 1B117, 1B118 és 1B119.
1. megjegyzés: Kifejezetten katonai célra tervezett berendezések tekintetében lásd: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
2. megjegyzés: Az 1B115 nem vonja ellenőrzés alá a bór-karbid „gyártására”, kezelésére és minősítő vizsgálatára szolgáló berendezéseket.
1B116Kifejezetten az 1 573 K (1 300 oC) és 3 173 K (2 900 o) közötti hőmérséklettartományban, valamint a 130 Pa és 20 kPa közötti nyomástartományban elbomló prekurzor gázokból öntőformán, tüskén vagy más szubsztrátumon, pirolízis útján nyert származék anyagok előállítására tervezett fúvókák.
1B117Szabályozható keverőkamra-hőmérséklettel rendelkező szakaszos keverőgépek, amelyek vákuumban 0 és 13,326 kPa közötti nyomástartományban működnek, és amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével, és a kifejezetten ehhez tervezett alkatrészek:
a) Legalább 110 liter teljes térfogat kapacitás; és
b) Legalább egy excentrikusan szerelt keverő-/dagasztótengely.
Megjegyzés: Az 1B117.b. pontban a ’keverő-/dagasztótengely’ nem vonatkozik a deagglomerátorokra vagy forgókésekre.
1B118Szabályozható keverőkamra-hőmérséklettel rendelkező folyamatos üzemű keverők, amelyek vákuumban 0 és 13,326 kPa közötti nyomástartományban működnek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők valamelyikével, és a kifejezetten ehhez tervezett alkatrészek:
a) Két vagy több keverő-/gyúrótengely; vagy
b) egyetlen forgótengely, amely oszcillál és a tengelyen, valamint a keverőkamra belső felületén gyúrófogak/szegek találhatók.
1B119Folyékony energiájú zúzógépek, amelyek az 1C011.a., 1C011.b., 1C111 alatt vagy a KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE ben meghatározott anyagok darálására vagy őrlésére szolgálnak, és a kifejezetten ehhez tervezett alkatrészek.
1B201Az 1B001 vagy az 1B101 alatt meghatározottaktól eltérő szálsodró gépek, valamint az ezekhez tartozó berendezések, az alábbiak szerint:
a) Szálsodró gépek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. A pozicionáló, hurkoló és tekercselő mozgásokat két vagy több tengely mentén koordinálják vagy programozzák;
2. Kifejezetten „szálas és rostos anyagokból” készülő kompozit szerkezetek és rétegelt termékek készítésére tervezték; és
3. Képesek 75 mm-től 650 mm-ig terjedő belső átmérőjű és 300 mm, vagy nagyobb hosszúságú hengeres csövek tekercselésére;
b) Az 1B201.a. alatt meghatározott szálsodró gépeket koordináló és programozó vezérlők;
c) Precíziós tüskék az 1B201.a. alatt meghatározott szálsodró gépekhez.
1B225250 g/h-nál nagyobb kimeneti kapacitású fluorgyártásra szolgáló elektrolízis cellák.
1B226Elektromágneses izotópelválasztók, amelyekhez olyan egyszeres, vagy többszörös ionforrásokat terveztek, amelyek képesek 50 mA vagy azt meghaladó erősségű ionáram létrehozására, vagy amelyeket ilyenekkel szereltek fel.
Megjegyzés: Az 1B226 magában foglalja azokat a szeparátorokat, amelyek:
a) Képesek stabil izotópok dúsítására;
b) A mágneses mezőben, valamint azokon kívül egyaránt elhelyezhető ionforrásokkal és kollektorokkal rendelkeznek.
1B228Hidrogén-kriogén desztillációs oszlopok, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) 35 K (-238 °C) vagy az alatti belső hőmérsékleten történő üzemelésre tervezték;
b) 0,5 és 5 MPa közötti belső nyomáson történő üzemelésre tervezték;
c) A következők egyikéből készült:
1. 300-as sorozatú, alacsony kéntartalmú ausztenites rozsdamentes acél, amely ASTM (vagy ekvivalens szabvány) szerinti szemcseméret száma 5 vagy több; vagy
2. Ekvivalens anyag, amely mind hidegtűrő és mind H2 kompatibilis; és és
d) Belső átmérőjük 30 cm vagy annál nagyobb, és effektív hosszuk 4 m vagy annál nagyobb.
Műszaki megjegyzés:
Az 1B228. pontban az ’effektív hossz’ töltetes oszlopban a töltet aktív magassága, vagy lemezes oszlopban a belső védőkapcsoló lemezek aktív magassága.
1B229Víz/hidrogén-szulfid cserélő abszorpciós tányéros oszlopok és ’belső kontaktorok’, az alábbiak szerint:
N.B.: A kifejezetten nehézvíz előállítására tervezett vagy készített oszlopok tekintetében lásd: 0B004.
a) Víz/hidrogén-szulfid cserélő abszorpciós tányéros oszlopok, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 2 MPa vagy annál nagyobb névleges nyomáson üzemelnek;
2. Olyan szénacélból készültek, amelynek ASTM (vagy ekvivalens szabvány) szerinti szemcseméret száma 5 vagy több; és
3. Átmérőjük 1,8 m vagy annál nagyobb;
b) Az 1B229.a. alatt meghatározott ’belső kontaktorok’ víz/hidrogén-szulfid cserélő abszorpciós tányéros oszlopokhoz.
Műszaki megjegyzés:
Az oszlopok ’belső kontaktorai’ olyan szegmentált tányérok, amelyek effektív szerelt átmérője legalább 1,8 m, amelyeket ellenáramú érintkezésre terveztek, és 0,03 % vagy kisebb széntartalmú, rozsdamentes acélból készültek. Ezek lehetnek szita-, szelepes, buboréksapkás vagy turbórácsos tányérok.
1B230Cseppfolyós ammóniában oldott, higított vagy tömény kálium-amid katalizátor oldatokat (KNH2/NH3) keringetésére képes szivattyúk, amelyek rendelkeznek a z alábbi jellemzők mindegyikével:
a) Gáztömörek (azaz hermetikusan zártak);
b) teljesítményük nagyobb, mint 8,5 m3/ó; és
c) rendelkeznek az alábbi jellemzők valamelyikével:
1. Tömény kálium-amid oldatok (1 % vagy nagyobb) esetén az üzemi nyomás 1,5-60 MPa; vagy
2. Hígított (kisebb, mint 1 %) kálium-amid oldatok esetén az üzemi nyomás 20-60 MPa.
1B231Trícium létesítmények, vagy üzemek, valamint azok berendezései, az alábbiak szerint:
a) Trícium gyártására, visszanyerésére, kivonására, koncentrálására vagy kezelésére szolgáló létesítmények, vagy üzemek;
b) Berendezések trícium létesítményekhez, vagy üzemekhez, az alábbiak szerint:
1. Hidrogén vagy hélium hűtőegységek, amelyek képesek 23 K (-250 °C) alatti hőmérsékletre hűteni és hőelvételi teljesítményük nagyobb, mint 150 W;
2. Hidrogén izotóp tároló- és tisztítórendszerek, amelyekben tároló- vagy tisztítóközegként fémhidrideket alkalmaznak.
1B232Turboexpanderek, vagy turboexpander kompresszor egységek, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
a) 35 K (-238 °C) vagy az alatti hőmérsékleten történő üzemelésre tervezték; és
b) 1 000 kg/h, vagy nagyobb hidrogéngáz áteresztő kapacitásra tervezték.
1B233Lítium-izotóp szétválasztó létesítmények vagy üzemek, valamint azok rendszrei és berendezései, az alábbiak szerint
a) Lítium izotópok szétválasztására szolgáló létesítmények, vagy üzemek;
b) Lítium-amalgám folyamaton alapuló lítium-izotóp szétválasztó berendezések, az alábbiak szerint:
1. Kifejezetten lítium-amalgámokhoz tervezett töltött folyadék-folyadék oszlopok;
2. Higany- vagy lítium-amalgám szivattyúk;
3. Lítium-amalgám elektrolízis cellák;
4. Bepárlók tömény lítium-hidroxid oldathoz;
c) Kifejezetten lítium izotópok szétválasztására tervezett ioncserélő rendszerek, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek;
d) Kifejezetten lítium izotópok szétválasztására tervezett (koronaétereket, kriptandokat, vagy lariát-étereket alkalmazó) kémiai cserélő rendszerek, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek.
1B234Nagyhatású robbanószerekhez használt tartóedények, kamrák, tartályok és egyéb hasonló konténmentek, amelyeket nagyhatású robbanószerek vagy robbanószerkezetek tesztelésére terveztek, és amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
N.B.: LÁSD MÉG: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
a) Arra tervezték, hogy teljes mértékben tartson egy 2 kg-os vagy nagyobb TNT-nek megfelelő robbanást; és
b) Olyan design elemekkel vagy jellemzőkkel rendelkezik, amelyek lehetővé teszik a diagnosztikai vagy mérési információk valós idejű vagy késleltetett továbbítását.
1CAnyagok
Műszaki megjegyzés:
Fémek és ötvözetek:
Egyéb rendelkezés hiányában a ’fémek’ és ’ötvözetek’ szavak az 1C001-1C012 alkalmazásában a következő nyers formákat és félkész termékeket jelentik:
Nyers formák:
Anódok, golyók, rudak (beleértve a rovátkolt rudakat és drótbugákat), bugák, tömbök, előhengerelt bugák, téglák, olvasztási maradékok, katódok, kristályok, kockák, szemcsék, granulátumok, rögök, öntvények, gömböcskék, pelleték, vascipók, porok, rondellák, táblák, tömbök, szivacsok, pálcák;
Félkész termékek: (akár bevont, galvanizált, furatozott vagy perforált):
a) Feldolgozott, vagy megmunkált anyagok, amelyeket hengerléssel, húzással, extrudálással, kovácsolással, sajtolással, granulálással, atomizálással és őrléssel állítottak elő, azaz szögidomok, csatornák, abroncsok, tárcsák, por, lemezkék, fóliák és fémfóliák, kovácsdarabok, lemez, finom por, présöntvények és sajtolt áruk, szalagok, gyűrűk, rudak (beleértve a csupasz hegesztőpálcákat, huzalrudakat és hengerelt huzalokat), szelvények, idomok, finomelemezek, szalagok, csövek (beleértve a kerek, szögletes és egyéb zártszelvény csöveket), húzott, vagy extrudált huzal;
b) Homokformába, öntőszerszámba, fém-, gipsz- vagy egyéb formába történő öntéssel készített öntvények, beleértve a nagynyomású öntést, a szinterezett és a porkohászati eljárással készített idomokat.
Az ellenőrzés céljaival ellentétes olyan, nem felsorolt formák kivitele, amelyeket végterméknek állítanak be, de a valóságban csak nyers, vagy félkész formák.
1C001Speciálisan az elektromágneses hullámok elnyelésére tervezett anyagok vagy belsőleg vezető polimerek, az alábbiak szerint:
N.B) LÁSD MÉG: 1C101.
a) A 2 × 108-nél nagyobb, de 3 × 1012 Hz-nél kisebb frekvencia elnyelésére szolgáló anyagok:
1. megjegyzés: Az 1C001.a nem vonja ellenőrzés alá:
a) Természetes vagy műszálakból készült hajtípusú abszorberek, amelyek az abszorpciót nem-mágneses töltéssel biztosítják;
b) Mágneses veszteség nélküli abszorberek, amelyek becsapódási felülete nem síkban helyezkedik el, beleértve a gúlákat, a kúpokat, az ékeket és a csavart felületeket;
c) Síkabszorberek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. Amelyek a következő anyagok bármelyikéből készültek:
a) Műanyaghab (flexibilis vagy merev), széntöltettel, vagy szerves anyagok, beleértve a kötőanyagokat is, amelyek a fémekkel összehasonlítva több, mint 5 % visszhangot biztosítanak a becsapódási energia középfrekvenciáját ± 15 %-kal meghaladó sávszélességben, és nem képesek a 450 K (177 °C) értéket meghaladó hőmérsékleteknek ellenállni; vagy
b) Kerámiaanyagok, amelyek a fémmel összehasonlítva több, mint 20 % visszhangot biztosítanak a becsapódási energia középfrekvenciáját ±15 %-al meghaladó sávszélességben, és nem képesek 800 K (527 °C) értéket meghaladó hőmérsékleteknek ellenállni;
Műszaki megjegyzés:
Abszorpciós tesztminták az 1C001.a.-hoz Megjegyzés: 1.c.1. megjegyzését illetően az abszorpciós tesztmintáknak négyszög-hullámúaknak kell lenniük a központi frekvenciához tartozó hullámhossz legalább ötszörösét kitevő oldalmérettel, és a sugárzó egység távoli mezejében kell elhelyezkedniük.
2. A szakítószilárdság kisebb, mint 7 × 106 N/m2; és
3. A nyomószilárdság kisebb, mint 14 × 106 N/m2;
d) Szinterezett ferritből készült síkabszorberek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. 4,4-et meghaladó fajsúly; és
2. 548 K (275 °C) legnagyobb működési hőmérséklet.
2. megjegyzés: Az 1C001.a. alkalmazásában semmi sem vonja ki az ellenőrzés alól a festékekben lévő abszorbeáló mágneses anyagokat.
b) 1,5 × 1014 Hz-nél nagyobb, de 3,7 × 1014 Hz-nél kisebb frekvenciák elnyelésére szolgáló, a látható fényben nem átlátszó anyagok;
Megjegyzés: Az 1C001.b. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten az alábbi alkalmazások valamelyikéhez tervezett vagy előállított anyagokat:
a) Polimerek lézerjelölése; vagy
b) Polimerek lézerhegesztése.
c) Belső vezető polimer anyagok, amelyek ’villamos vezetőképessége’ meghaladja a 10 000 S/m-t (Siemens/méter) vagy ’felületi (felszíni) fajlagos ellenállása’ 100 Ohm/négyzetnél kevesebb, és amelyek az alábbi polimerek bármelyikén alapulnak:
1. Polianilin;
2. Polipirrol;
3. Politiofén;
4. Polifenilén-vinilén; vagy
5. Politienilén-vinilén.
Megjegyzés: Az 1C001.c. nem vonja ellenőrzés alá a folyadék halmazállapotú anyagokat.
Műszaki megjegyzés:
A ’villamos vezetőképességet’ és a ’fajlagos felületi (felszíni) ellenállást’ az ASTM D-257 vagy a megfelelő nemzeti szabvány alapján kell meghatározni.
1C002Fémötvözetek, fémötvözet-porok vagy ötvözött anyagok, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG 1C202.
Megjegyzés: Az 1C002 nem vonja ellenőrzés alá a felületi bevonatok anyagaként használt fémötvözeteket, fémötvözetporokat vagy ötvözött anyagokat.
Műszaki megjegyzések:
1. Az 1C002-ben említett fémötvözetek azok, amelyek az adott fémből magasabb tömegszázalékot tartalmaznak, mint bármely más elemből.
2. A ’feszültségi törés-ellenállási élettartamot’ az ASTM E-139 szabvány vagy az annak megfelelő nemzeti szabvány szerint kell mérni.
3. A ’kisciklusú kifáradási határt’ az ASTM E-606 ’Ajánlott gyakorlat az állandó amplitúdójú kisciklusú fárasztóvizsgálathoz’ c. szabvány vagy annak nemzeti megfelelője szerint kell mérni. A vizsgálat axiális, 1-gyel egyenlő átlagos feszültségaránnyal és 1-gyel egyenlő feszültség-koncentrációs faktorral (Kt). Az átlagos feszültséget úgy határozzuk meg, hogy a maximális feszültségből levonjuk a minimális feszültséget, és a különbséget osztjuk a maximális feszültséggel.
a) Aluminidek az alábbiak szerint:
1. Nikkel-aluminidek, amelyek legalább 15 és legfeljebb 38 tömegszázalék alumíniumot, és legalább még egy további ötvözőelemet tartalmaznak;
2. Titán-aluminidek, amelyek legalább 10 tömegszázalék alumíniumot, és legalább még egy további ötvözőelemet tartalmaznak;
b) Az 1C002.c. alatt meghatározott porokból vagy szemcsés anyagokból készült fémötvözetek, az alábbiak szerint:
1. A következő tulajdonságok bármelyikével rendelkező nikkelötvözetek:
a) 923 K (650 °C) hőmérsékleten és 676 MPa terhelésen legalább 10 000 óra ’feszültségi törés-ellenállási élettartam’; vagy
b) 823 K (550 °C) hőmérsékleten és 1 095 MPa maximumterhelésen legalább 10 000 ciklust elérő ’kisciklusú kifáradási határ’;
2. A következő tulajdonságok bármelyikével rendelkező nióbiumötvözetek:
a) 1 073 K (800 °C) hőmérsékleten és 400 MPa terhelésen legalább 10 000 óra ’feszültségi törés-ellenállási élettartam’; vagy
b) 973 K (700 °C) hőmérsékleten és 700 MPa maximumterhelésen legalább 10 000 ciklust elérő ’kisciklusú kifáradási határ’;
3. A következő tulajdonságok bármelyikével rendelkező titánötvözetek:
a) 723 K (450 °C) hőmérsékleten és 200 MPa terhelésen legalább 10 000 óra ’feszültségi törés-ellenállási élettartam’; vagy
b) 723 K (450 °C) hőmérsékleten és 400 MPa maximumterhelésen legalább 10 000 ciklust elérő ’kisciklusú kifáradási határ’;
4. A következő tulajdonságok bármelyikével rendelkező alumíniumötvözetek:
a) 473 K (200 °C)-on legalább 240 MPa fajlagos szakítószilárdság; vagy
b) 298 K (25 °C)-on legalább 415 MPa fajlagos szakítószilárdság;
5. A következő tulajdonságok mindegyikével rendelkező magnéziumötvözetek:
a) Fajlagos szakítószilárdsága legalább 345 MPa; és
b) NaCl 3 %-os vizes oldatában az ASTM G-31 vagy annak megfelelő nemzeti szabvány szerint mért korróziós sebessége kisebb, mint 1 mm/év;
c) Fémötvözetporok vagy szemcsés anyagok az alábbi tulajdonságokkal rendelkező anyagokhoz:
1. A következő alkotórendszerek bármelyikéből készült:
Műszaki megjegyzés:
A következőkben X egy vagy több ötvözőelemet jelöl.
a) Nikkelötvözetek (Ni-Al-X, Ni-X-Al) turbinamotor elemekhez- vagy alkatrészekhez, azaz 109 ötvözet részecskében 3-nál kevesebb olyan (a gyártási eljárás során bejuttatott) nemfémes részecskével, amelyek mérete meghaladja a 100 μm-t;
b) Nióbiumötvözetek (Nb-Al-X vagy Nb-X-Al, Nb-Si-X vagy Nb-X-Si, Nb-Ti-X vagy Nb-X-Ti);
c) Titánötvözetek (Ti-Al-X vagy Ti-X-Al);
d) Alumínium ötvözetek (Al-Mg-X vagy Al-X-Mg, Al-Zn-X vagy Al-X-Zn, Al-Fe-X vagy Al-X-Fe); vagy
e) Magnéziumötvözetek (Mg-Al-X vagy Mg-X-Al);
2. Ellenőrzött környezetben, az alábbi eljárások egyikével készült:
a) „Vákuumatomizálás”;
b) „Gázatomizálás”;
c) „Rotary porlasztás”;
d) „Splat elfojtás”;
e) „Olvasztásos szálképzés” és „darabolás”;
f) „Olvadék-extrahálás” és „darabolás”;
g) „Mechanikus ötvözés”; vagy
h) „Plazmaatomizálás”, és
3. Alkalmas az 1C002.a. vagy 1C002.b. alatt meghatározott anyagok képzésére;
d) A következő tulajdonságokkal rendelkező ötvözött anyagok:
1. Az 1C002.c.1. alatt meghatározott összetétel rendszerek bármelyikéből állították elő;
2. Nem zúzott pelyhek, szalagok vagy vékony rudak formájában van; és
3. Ellenőrzött környezetben az alábbiak bármelyikével állították elő:
a) „Splat elfojtás”;
b) „Olvasztásos szálképzés”; vagy
c) „Olvadék-extrahálás”.
1C003Valamennyi típusú és formájú mágneses fém, amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
a) Kiindulási relatív permeabilitás legalább 120 000 a vastagság pedig legfeljebb 0,05 mm;
Műszaki megjegyzés:
A kiindulási relatív permeabilitás mérését teljesen kilágyított anyagokon kell végezni.
b) Magnetosztrikciós ötvözetek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. A telítési magnetosztrikció több, mint 5 × 10-4; vagy
2. A magnetomechanikai csatolási tényező (k) több, mint 0,8; vagy
c) Amorf vagy ’nanokristályos’ ötvözetszalagok, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. Legalább 75 tömegszázalék vas, kobalt vagy nikkel tartalom;
2. A telítési mágneses indukció (Bs) legalább 1,6 T; és
3. Az alábbiak bármelyike:
a) 0,2 mm vagy kisebb szalagvastagság; vagy
b) 2 × 10-4 ohm cm vagy azt meghaladó villamos ellenállás.
Műszaki megjegyzés:
Az 1C003.c pontban említett ’nanokristályos’ anyagok azok az anyagok, amelyeknek (röntgendiffrakciós módszerrel meghatározott) kristályszemcse-mérete 50 nm vagy kevesebb.
1C004Urán-titán-ötvözetek vagy wolframötvözetek, vas-, nikkel- vagy rézbázisú „mátrix”-szal, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) 17,5 g/cm;3-t meghaladó sűrűség;
b) A rugalmassági határ meghaladja az 880 MPa-t;
c) 1 MPa-t meghaldó maximális szakítószilárdság; és
d) A nyúlás meghaladja a 8 %-ot.
1C005„Szupravezető”„kompozit” vezetők, amelyek hossza meghaladja a 100 métert, vagy amelyek tömege meghaladja a 100 grammot, az alábbiak szerint
a) „szupravezető”„kompozit” vezetők, amelyek egy vagy több nióbium-titán ’szálat’ tartalmaznak, és az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkeznek:
1. A réz vagy rézbázisú vegyes „mátrixtól” eltérő „mátrixba” beágyazva; és
2. Keresztmetszetük kisebb mint 0,28 × 10-4 mm2 (körszelvényű ’szálak’ esetében az átmérő 6 μm);
b) egy vagy több „szupravezető” — nem nióbium-titán — ’szálból’ álló „szupravezető”„kompozit” vezetők, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Zéró mágneses indukció mellett a „kritikus hőmérséklet” meghaladja a 9,85 K (-263,31 °C) értéket; és
2. 4,2 K (-268,96 °C) hőmérsékleten „szupravezető” állapotban maradnak, ha a vezető hosszirányú tengelyére merőleges bármilyen irányban 12 T mágneses indukciónak megfelelő mágneses mező hatásának teszik ki, amelyben a kritikus áramsűrűség a vezető keresztmetszetének egészében meghaladja az 1 750 A/mm2-t;
c) egy vagy több „szupravezető”’szálból’ álló „szupravezető”„kompozit” vezetők, amelyek 115 K (-158,16 oC) hőmérsékleten „szupravezető” állapotban maradnak.
Műszaki megjegyzés:
Az 1C005 pont alkalmazásában a ’szálak’ huzal, henger, film vagy szalag formáját ölthetik.
1C006Folyadékok és kenőanyagok, az alábbiak szerint:
a) Hidraulikus folyadékok, amelyek fő összetevőjükként az alábbiak bármelyikét tartalmazzák:
1. Szintetikus ’szilícium-szénhidrogén (szilikon) olajok’, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
Műszaki megjegyzés:
Az 1C006.a.1. alkalmazásában a ’szilícium-szénhidrogén olajok’ kizárólag szilíciumot, hidrogént és szenet tartalmaznak.
a) 477 K (204 °C) feletti ’lobbanáspont’;
b) 239 K (-34 °C) vagy annál alacsonyabb ’dermedéspont’;
c) A viszkozitási index 75 vagy annál nagyobb; és
d) 616 K-ig (343 °C) ’termikusan stabil’; vagy
2. ’Fluor-klór szénhidrogének’, amelyek rendelkezek az alábbi jellemzők mindegyikével:
Műszaki megjegyzés:
Az 1C006.a.2. alkalmazásában a ’fluor-klór szénhidrogének’ kizárólag szenet, fluort és klórt tartalmaznak.
a) Nincs ’lobbanáspont’;
b) Az ’öngyulladási hőmérséklet’ meghaladja a 977 K-t (704 °C);
c) 219 K (-54 °C) vagy annál alacsonyabb ’dermedéspont’;
d) A viszkozitási index 80 vagy annál nagyobb; és
e) 473 K (200 °C) vagy annál magasabb forráspont;
b) Kenőanyagok, amelyek fő összetevőjükként az alábbiak bármelyikét tartalmazzák:
1. Fenilén- vagy alkilfenilén-éterek vagy -tioéterek, vagy keverékeik, amelyek több mint két éter vagy tioéter csoportot, vagy azok keverékeit tartalmazzák; vagy
2. Fluorozott szilikon folyadékok, amelyek 298 K (25 °C)-on mért kinetikai viszkozitása kevesebb, mint 5 000 mm2/s (5 centistokes);
c) Csillapító vagy flotációs folyadékok, amelyek az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkeznek:
1. tisztaságuk meghaladja a 99,8 %-ot,
2. 200 μm-es vagy nagyobb méretű részecskékből 100 ml-enként 25-nél kevesebbet tartalmaznak, és
3. legalább 85 %-ban a következők bármelyikéből készültek:
a) Dibróm-tetrafluor-etán (CAS 25497-30-7, 124-73-2, 27336-23-8);
b) Poli-klór-trifluor-etilén (csak olajos és viaszos módosulatok); vagy
c) Poli-bróm-trifluor-etilén;
d) Fluorozott szénhidrogén elektronikus hűtőfolyadékok, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Legalább 85 tömegszázalékban tartalmazzák az alábbiak bármelyikét, illetve ezek keverékeit:
a) perfluor-polialkil-éter-triazinok, vagy perfluor-alifás-éterek monomer formái;
b) perfluor-alkil-aminok;
c) perfluor-cikloalkánok; vagy
d) perfluor-alkánok;
2. 298 K-en (25 °C) 1,5 g/ml, vagy nagyobb sűrűség;
3. 273 K-en (0 °C) folyékony halmazállapot; és
4. 60 %-ban vagy nagyobb tömegarányban tartalmaznak fluort.
Megjegyzés: Az 1C006.d. nem vonja ellenőrzés alá a gyógyászati termékként meghatározott és csomagolt anyagokat.
Műszaki megjegyzés:
Az 1C006 alkalmazásában:
1. A lobbanáspont meghatározása az ASTM D-92-ben vagy annak nemzeti megfelelőiben ismertetett Cleveland nyitott tégelyes módszerrel történik;
2. A dermedéspont meghatározása az ASTM D-97-ben vagy annak nemzeti megfelelőiben ismertetett módszerrel történik;
3. A viszkozitási index meghatározása az ASTM D-2270-ben vagy annak nemzeti megfelelőiben ismertetett módszerrel történik.
4. A hőstabilitás meghatározása az következő vizsgálati eljárással vagy annak nemzeti megfelelői szerint történik:
A vizsgált folyadékból 20 ml-t olyan 46 ml-es, 317 típusú rozsdamentes acéltartályba helyeznek, amelyben M-10 szerszámacélból, 52100 acélból és hajóbronzból (60 % Cu, 39 % Zn, 0,75 % Sn) készült 12,5 mm (névleges) átmérőjű egy-egy golyó van.
A tartályt átfúvatják légköri nyomású nitrogénnel, és a hőmérsékletet 644 ± 6 K (371 ± 6 °C) értékre emelik, és 6 órán keresztül e szinten tartják.
A próbatest akkor tekinthető termikusan stabilnak, ha a fenti eljárás után az összes következő feltétel teljesül:
a) Az egyes golyók tömegvesztesége kevesebb, mint 10 mg/mm2 golyófelület;
b) Az eredeti viszkozitás változása 311 K-en (38 °C) meghatározva kevesebb, mint 25 %; és
c) A teljes savszám vagy lúgszám kisebb, mint 0,40;
5. Az „öngyulladási” hőmérséklet meghatározása az ASTM E-659-ben vagy annak nemzeti megfelelőiben ismertetett módszerrel történik.
1C007Kerámiaporok, nem-„kompozit” kerámiaanyagok, kerámia- „mátrix” - „kompozit” anyagok és prekurzor anyagok, az alábbiak szerint
N.B.: LÁSD MÉG: 1C107.
a) Titán-borid vagy titán-borid komplex kerámiaporok, amelyek teljes fémes szennyezettsége – a szándékosan hozzáadott adalékanyagok nélkül – kisebb, mint 5 000 ppm, az átlagos részecskeméret legfeljebb 5 μm, és a részecskék legfeljebb 10 %-ának mérete haladja meg a 10 μm-t;
b) Nem-„kompozit” kerámiaanyagok nyers vagy félkész termék formában, amely olyan titán-boridokból áll, amelyek sűrűsége az elméleti sűrűségnek legalább 98 %-a;
Megjegyzés: Az 1C007.b. nem vonja ellenőrzés alá a csiszolóanyagokat.
c) Kerámia-kerámia „kompozit” anyagok üveg vagy oxid „mátrix”-szal, és az alábbi rendszerekből készült szálakkal erősítve:
1. Az alábbi anyagok bármelyikéből készült:
a) Si-N;
b) Si-C;
c) Si-Al-O-N; vagy
d) Si-O-N; és
2. 12,7 × 103 m-t meghaladó fajlagos szakítószilárdsággal;
d) Kerámia-kerámia „kompozit” anyagok, folytonos fémfázissal vagy anélkül, amelyek részecskéket, rostokat vagy tűkristályokat tartalmaznak, ahol szilícium-, cirkónium- vagy bór-karbidok vagy -nitridek alkotják a „mátrixot”;
e) Az 1C007.c. alatt meghatározott anyagok bármely fázisának vagy fázisainak előállítására szolgáló prekurzorok (azaz különleges célra szolgáló polimer vagy fémorganikus anyagok), az alábbiak szerint:
1. Poli-diorgano-szilánok (szilícium-karbid előállítására);
2. Poli-szilazánok (szilícium-nitrid előállítására);
3. Poli-karboszilazánok (szilícium, szén és nitrogén alkotórészű kerámia előállítására);
f) Kerámia-kerámia „kompozit” anyagok a következő rendszerek bármelyikéből készült folyamatos szálakkal erősített oxid, vagy üveg „mátrixszal”:
1. Al2O3 (CAS 1344-28-1); vagy
2. Si-C-N.
Megjegyzés: Az 1C007.f. nem vonja ellenőrzés alá az olyan szálakból készült „kompozitokat”, amelyeknél a szál 1 273 K-en (1 000 °C) 700 MPa-nál kisebb szakítószilárdságú, vagy a nyúlási alakváltozással szembeni ellenállása 100 MPa terhelés mellett, 1 273 K-en (1 000 °C), 100 óra alatt nagyobb, mint 1 % maradandó alakváltozást tesz lehetővé.
1C008Nem fluorozott polimer anyagok, az alábbiak szerint:
a) Az alábbi imidek:
1. Bisz-maleimidek;
2. Aromás poliamid-imidek (PAI), amelyeknél az ’üvegesedési hőmérséklet (Tg)’ meghaladja az 563 K (290 °C) értéket;
3. Aromás poli-éter-imidek, amelyeknél az üvegesedési hőmérséklet (Tg) meghaladja az 505 K (232 °C) értéket;
4. Aromás poli-éter-imidek, amelyeknél az üvegesedési hőmérséklet (Tg) meghaladja az 563 K (290 °C) értéket;
Megjegyzés: Az 1C008.a. pont ellenőrzés alá vonja a folyékony és az „olvasztható” szilárd anyagokat, beleértve a műgyantát, a port, a pelletet, a filmet, a finomlemezeket, a szalagot.
N.B) A film, lemez vagy szalag formájú, nem „olvasztható” aromás polimidek tekintetében lásd az 1A003 pontot.
b) Nem használt.
c) Nem használt.
d) Poliarilén-ketonok;
e) Poliarilén-szulfidok, ahol az arilén csoport: bifenilén, trifenilén vagy ezek kombinációja;
f) Poli-bifenilén-éter-szulfon, amelyeknél az 'üvegesedési hőmérséklet (Tg)' meghaladja az 563 K (290 °C) értéket.
Műszaki megjegyzés:
1. Az 1C008.a.2. pontban szereplő hőre lágyuló anyagok és az 1C008.a.4. pontban szereplő anyagok alkalmazásában az ’üvegesedési hőmérséklet (Tg)’ meghatározása az ISO 11357-2-ben (1999) vagy annak megfelelő nemzeti szabványban leírt módszerek szerint történik.
2. Az 1C008.a.2. pontban szereplő hőre keményedő anyagok és az 1C008.a.3. pontban szereplő anyagok alkalmazásában az ’üvegesedési hőmérséklet (Tg)’ meghatározása azASTM D 7028-07-ben vagy annak megfelelő nemzeti szabványban leírt hárompontos hajlítási módszer szerint történik. A vizsgálatot olyan száraz próbadarab felhasználásával kell elvégezni, amely az ASTM E 2160-04 vagy azzal egyenértékű nemzeti szabvány szerint legalább 90 %-os keményítési fokot ért el, és amelyet a legmagasabb ’üvegesedési hőmérsékletet (Tg)’ eredményező standard kezelési és kezelés utáni eljárások kombinációjának alkalmazásával kezeltek.
1C009Feldolgozatlan fluorozott vegyületek, az alábbiak szerint:
a) Vinilidén-fluorid kopolimerek, amelyek nyúlás nélkül 75 vagy annál nagyobb százalékban béta kristályszerkezetűek;
b) Fluorozott poliimidek, amelyek legalább 10 tömegszázalékban kombinált fluort tartalmaznak;
c) Fluorozott foszfazán elasztomerek, amelyek legalább 30 tömegszázalékban kombinált fluort tartalmaznak.
1C010„Rostos és szálas anyagok”, az alábbiak szerint NB:
N.B.: LÁSD MÉG: 1C210 ÉS 9C110.
Műszaki megjegyzések:
1. Az 1C010.a., 1C010.b., 1C010.c. vagy 1C010.e.1.b. pontban szereplő „fajlagos szakítószilárdság”, a „fajlagos modulus” vagy a „szál- vagy fonalerősítésű anyag” fajlagos súlyának kiszámítása céljából, a szakítószilárdságot és modulust az ISO 10618 (2004) vagy annak megfelelő nemzeti szabványban ismertetett A módszer alkalmazásával kell meghatározni.
2. Az 1C010 alatt szereplő „fajlagos szakítószilárdság”, a „fajlagos modulus” és a nem egyirányú „szál- vagy fonalerősítésű anyag” (pl. szövetek, kusza fonatok és paszományok) fajsúlyának értékelését az alkotó nem egyirányú monoszálak (pl. monoszálak, fonalak, előfonatok vagy kócok) – nem egyirányú „szál- vagy fonalerősítésű anyagokká” történő feldolgozása előtti – mechanikai jellemzőire kell alapozni. d.
a) Szén „szál- és rostszerű anyagok”, amelyek mindkét alábbi jellemzővel rendelkeznek:
1. A „fajlagos modulus” nagyobb, mint 12,7 × 106 m; és
2. A „fajlagos szakítószilárdság” meghaladja a 23,5 × 104 m-t;
Megjegyzés: Az 1C010.a. nem vonja ellenőrzés alá a polietilént.
b) Szén „szál- és rostszerű anyagok”, amelyek mindkét alábbi jellemzővel rendelkeznek:
1. A „fajlagos modulus” nagyobb, mint 14,65 × 106 m; és
2. A „fajlagos szakítószilárdság” meghaladja a 26,82 × 104 m-t;
Megjegyzés: Az 1C010.b. nem vonja ellenőrzés alá a következőket:
a) Megjegyzés:
1. 1 m2-t nem meghaladó terület;
2. 2,5 métert nem meghaladó hosszúság; és
3. 15 mm-t meghaladó szélesség.
b) Mechanikusan darabolt, zúzott és vágott „szénszálas vagy szénrostos anyagok”, amelyek hosszúsága legfeljebb 25 mm.
c) Szervetlen „szál- és rostszerű anyagok”, amelyek mindkét alábbi jellemzővel rendelkeznek:
1. A „fajlagos modulus” nagyobb, mint 2,54 × 106 m; és
2. Az olvadási, lágyulási, bomlási vagy szublimációs pont semleges környezetben meghaladja az 1 922 K-t (1 649 °C);
Megjegyzés: Az 1C010.c. nem vonja ellenőrzés alá a következőket:
a) Az olyan 3 tömegszázalékban vagy annál nagyobb mennyiségben szilikátot tartalmazó, nem folytonos többfázisú polikristályos timföld-szálak vagdalt rost vagy kusza paplan formájában, amelyeknek „fajlagos modulusa” kisebb, mint 10 × 106m;
b) Molibdén- és molibdénötvözet szálak;
c) Bórszálak;
d) Nem folytonos kerámiaszálak, amelyek olvadási, lágyulási, bomlási vagy szublimációs pontja semleges környezetben alacsonyabb, mint 2 043 K (1 770 °C).
d) Az alábbi jellemzők bármelyikével rendelkező „szálas vagy rostos anyagok”:
1. A következők bármelyikéből állnak:
a) Az 1C008.a. alatt meghatározott poliéter-imidek; vagy
b) Az 1C008.d.–1C008.f. alatt meghatározott anyagok; vagy
2. Az 1C010.d.1.a. vagy 1C010.d.1.b. alatt meghatározott anyagokból készültek, amelyeket az 1C010.a., 1C010.b. és az 1C010.c. alatt meghatározott egyéb szálakkal „kevertek össze”;
e) Gyantával vagy terpentingyantával részben vagy egészben impregnált „szálas vagy rostos anyagok” (prepregek), fém- vagy szénbevonatú „szálas vagy rostos anyagok” (preformok) vagy „szénszál preformok”, amelyek az összes alábbi jellemzővel rendelkeznek:
1. Rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
a) Az 1C010.c. alatt meghatározott szervetlen „szálas, vagy rostos anyagok”; vagy
b) Szerves vagy szén „szálas, vagy rostos anyagok”, amelyek az összes alábbi jellemzővel rendelkeznek:
1. A „fajlagos modulus” nagyobb, mint 10,15 × 106 m; és
2. A „fajlagos szakítószilárdság” meghaladja a 17,7 × 104 m-t; és
2. Rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
a) Az 1C008 vagy az 1C009.b. alatt meghatározott műgyanta vagy szurok;
b) A ’dinamikus mechanikai analízissel meghatározott üvegesedési hőmérsékletük (DMA Tg)’ legalább 453 K (180oC), és fenolgyanta bevonattal rendelkeznek; vagy
c) A ’dinamikus mechanikai analízissel meghatározott üvegesedési hőmérsékletük (DMA Tg)’ legalább 505 K (232oC), és az 1C008 vagy 1C009.b. alatt meghatározottaktól eltérő műgyanta- vagy szurokbevonattal rendelkeznek, amely nem fenolgyanta bevonat;
1. megjegyzés: A gyantával vagy szurokkal nem impregnált fém- vagy szénbevonatú „szálas vagy rostos anyagokat” (preformok) vagy „szénszál preformokat” az 1C010.a, az 1C010.b. vagy az1C010.c. alatt szereplő „szálas vagy rostos anyagok” határozzák meg;
2. megjegyzés: Az 1C010.e. nem vonja ellenőrzés alá a következőket:
a) a „polgári repülőgép”- szerkezetek, vagy rétegelt lemezek javítására szolgáló, epoxigyanta „mátrix”-szal impregnált szén „szál- vagy rostanyagokat”, amelyek az összes alábbi jellemzővel rendelkeznek:
1. 1 m2-t nem meghaladó terület;
2. 2,5 métert nem meghaladó hosszúság; és
3. 15 mm-t meghaladó szélesség.
b) a gyantával vagy szurokkal teljesen vagy részben impregnált, mechanikusan darabolt, zúzott és vágott „szénszálas vagy szénrostos anyagok”, amelyek hosszúsága legfeljebb 25 mm, amennyiben a felhasznált gyanta vagy szurok nem szerepel sem az 1C008., sem az 1C009.b. pontban.
Műszaki megjegyzés:
Az 1C010.e. által meghatározott anyagok alkalmazásában a ’dinamikus mechanikai analízissel mért üvegesedési hőmérséklet (DMA Tg)’ meghatározása az ASTM D7028-07 vagy azzal egyenértékű nemzeti szabvány szerinti módszerrel történik egy száraz próbadarabon. Hőre keményedő anyagok esetében a száraz próbadarabnak az ASTM E2160-04 vagy azzal egyenértékű nemzeti szabvány szerint legalább 90 %-os keményítési fokúnak kell lennie.
1C011Fémek és vegyületek, az alábbiak szerint:
N.B.: A KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE és 1C111.
a) 60 μm-nél kisebb szemcseméretű, gömbös, porlasztott, szferoid, pikkelyes, vagy rögszerű fémrészecskék, amelyek cirkóniumot, magnéziumot, vagy ezek ötvözetét 99 %-ban vagy azt meghaladó arányban tartalmazó anyagból készültek;
Műszaki megjegyzés:
A zirkóniumban lévő hafnium természetes mennyiségét (általában 2-7 %) a cirkóniummal együtt kell számításba venni.
Megjegyzés: Az 1C011.a. pontban meghatározott fémek vagy ötvözetek. ellenőrzés alá esnek attól függetlenül, hogy azokat alumíniumba, magnéziumba, cirkóniumba, vagy berilliumba kapszulázták.
b) 60 μm, vagy az alatti szemcseméretű bór, vagy bór ötvözetek, az alábbiak szerint:
1. legalább 85 tömegszázalék tisztaságú bór;
2. legalább 85 tömegszázalék bórtartalmú bórötvözetek;
Megjegyzés: Az 1C011.b.-ben meghatározott fémek, vagy ötvözetek ellenőrzés alá esnek attól függetlenül, hogy azokat alumíniumba, magnéziumba, cirkóniumba, vagy berilliumba kapszulázták.
c) Guanidin-nitrát (CAS 506-93-4);
d) Nitro-guanidin (NQ) (CAS 556-88-7).
N.B.: A fémporok más anyagokkal történő, katonai célokra készített keverék előállítását célzó vegyítéséről lásd még a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
1C012Anyagok, az alábbiak szerint:
Műszaki megjegyzés:
Ezeket az anyagokat tipikusan nukleáris hőforrásokhoz használják.
a) Plutónium bármely formában, több mint 50 tömegszázalék plutónium-238 izotóptartalommal;
Megjegyzés: Az 1C012.a. nem vonja ellenőrzés alá:
a) Az 1 g vagy annál kisebb plutóniumtartalmú szállítmányokat;
b) 3 „effektív gramm”, vagy annál kisebb szállítmányokat, amennyiben az műszerek érzékelő alkatrészében van.
b) „Előzetesen leválasztott” neptúnium-237, bármilyen formában.
Megjegyzés: Az 1C012.b. nem vonja ellenőrzés alá az 1 g vagy annál kisebb neptúnium-237 tartalmú szállítmányokat.
1C101Az 1C001 alatt nem részletezett, ’rakétákban’ és „rakéta”-alrendszerekben vagy a 9A012 vagy a 9A112.a. alatt meghatározott pilóta nélküli légi járművekben felhasználható, a csökkentett észlelhetőség érdekében – úgy mint radarvisszaverő-képesség, ibolyántúli/infravörös és akusztikus jelek – alkalmazott anyagok és eszközök.
1. megjegyzés: Az 1C101 magában foglalja:
a) Kifejezetten a lokátorjelek visszaverődésének csökkentésére tervezett szerkezeti anyagok és bevonatok;
b) Kifejezetten az elektromágneses spektrum mikrohullámú, infravörös, vagy ultraibolya tartományában a csökkentett vagy átalakított visszaverő-, illetve sugárzóképességhez tervezett bevonatok, beleértve a festékeket is.
2. megjegyzés: Az 1C101 nem vonja ellenőrzés alá a kizárólag műholdak hőszabályozására használt bevonatokat.
Műszaki megjegyzés:
Az 1C101 alatt a ’rakéta’ 300 km-t meghaladó hatótávolságú teljes rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent.
1C102Újratelített pirolízált szén-szén anyagokból készült alkatrészek a 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközökhöz vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz.
1C107Az 1C007 alatt meghatározottaktól eltérő grafit és kerámia anyagok, az alábbiak szerint:
a) Rakétafúvókákhoz és visszatérő egységek orrkúpjaihoz felhasználható, finomszemcsés, 288 K-en (15 °C) mérve legalább 1,72 g/cm3 sűrűségű és legfeljebb 100 μm szemcseméretű grafit, amely az alábbi termékek bármelyikévé megmunkálható:
1. Legalább 120 mm átmérőjű és legalább 50 mm hosszúságú hengerek;
2. Legalább 65 mm belső átmérőjű, legalább 25 mm falvastagságú és legalább 50 mm hosszúságú csövek; vagy
3. Legalább 120 mm × 120 mm × 50 mm nagyságú tömbök;
N.B.: Lásd még: 0C004
b) Rakétafúvókákhoz és „rakétákhoz”, a 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközökhöz vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz használatos visszatérő egységek orrkúpjaihoz felhasználható pirolitikus vagy szálerősített grafit;
N.B.: Lásd még: 0C004
c) „Rakétákhoz”, a 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközökhöz vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz használatos radarantenna burkolatokhoz felhasználható kerámia kompozit anyagok (amelyek dielektromos állandója 100 MHz és 100 GHz között bármely frekvencián 6-nál kisebb);
d) „Rakétákhoz”, a 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközökhöz vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz használatos orrkúpokhoz felhasználható tömeggyártható kiégetetlen szilícium-karbid erősítésű kerámia;
e) „Rakétákhoz”, a 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközökhöz vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz használatos orrkúpokhoz, visszatérő egységekhez és fúvóka-csappantyúkhoz felhasználható szilícium-karbid erősítésű kerámia kompozitok.
1C111Az 1C011 alatt meghatározottaktól eltérő hajtóanyagok és hajtóanyag alkotó vegyianyagok, az alábbiak szerint:
a) Hajtóanyagok:
1. A KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE ben meghatározottaktól eltérő gömbös vagy szferoid alumíniumpor, 200 μm-nél kisebb szemcsemérettel és 97 tömegszázalék, vagy azt meghaladó alumíniumtartalommal, ha az az ISO 2591:1988 vagy annak megfelelő nemzeti szabvány szerint az össztömeg legalább 10 %-a 63 μm-nél kisebb szemcsékből áll;
Műszaki megjegyzés:
A 63 μm szemcseméret (ISO R-565) 250 mesh (Tyler) vagy 230 mesh (ASTM E-11 szabvány) értéknek felel meg.
2. A Katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékében meghatározottaktól eltérő fémporok, az alábbiak szerint:
a) Fémpor cirkóniumból, berilliumból vagy magnéziumból, illetve ezen anyagok ötvözeteiből, amennyiben az összes részecsketérfogat vagy -tömeg legalább 90 %-át 60 μm vagy annál kisebb (a részecskeméretet szitával, lézerdiffrakcióval vagy optikai szkenneléssel történő mérési technikákkal határozzák meg) gömbös, porlasztott, szferoid, pikkelyes vagy rögszerű részecskék alkotják, és amelyek 97 tömegszázalékban az alábbiak valamelyikéből állnak:
1. Cirkónium;
2. Berillium; vagy
3. Magnézium;
Műszaki megjegyzés:
A zirkóniumban lévő hafnium természetes mennyiségét (általában 2-7 %) a cirkóniummal együtt kell számításba venni.
b) Fémpor bórból vagy legalább 85 % tömegszázalékban bórt tartalmazó bórötvözetből, amennyiben (a részecskeméretet szitával, lézerdiffrakcióval vagy optikai szkenneléssel történő mérési technikákkal határozzák meg) gömbös, porlasztott, szferoid, pikkelyes vagy rögszerű részecskék alkotják, és amelyek 97 tömegszázalékban az alábbiak valamelyikéből állnak:
Megjegyzés: Az 1C111a.2.a. és 1C111a.2.b. a multimodális részecskeeloszlással rendelkező (például különböző szemcseméretek keverékéből álló) porkeverékeket vonja ellenőrzés alá, amennyiben egy vagy több módot ellenőrzés alá vonnak.
3. Folyékony hajtóanyagú rakétamotorokban használatos oxidálószerek, az alábbiak szerint:
a) Dinitrogén-trioxid (CAS 10544-73-7);
b) Nitrogén-dioxid (CAS 10102-44-0)/dinitrogén-tetroxid (CAS 10544-72-6);
c) Dinitrogén-pentoxid (CAS 10102-03-1);
d) Kevert nitrogén-oxidok (MON);
Műszaki megjegyzés:
A kevert nitrogén-oxidok (MON) dinitrogén-tetroxid/nitrogén-dioxidban (N2O4/NO2) elkészített nitrogén-oxid (NO) oldatokat jelentenek, amelyek rakétarendszerekben alkalmazhatók. Számos olyan készítmény van, amelyek neve MONi vagy MONij, ahol i és j egész számok, amelyek a keverékben lévő nitrogén-oxid százalékos arányát jelölik (a MON3 pl. 3 % nitrogén-oxidot tartalmaz, a MON25 pedig 25 %-ot nitrogén-oxidot tartalmaz. A felső határ a MON40, amely 40 tömeg% nirogén-oxidot tartalmaz.)
e) A gátolt vörösfüstös salétromsav (IRFNA) tekintetében LÁSD KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE;
f) LÁSD KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE és 1C238. Hidrazinszármazékok, az alábbiak szerint:
4. Hidrazinszármazékok, az alábbiak szerint: NB:
N.B.: LÁSD MÉG: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
a) Trimetilhidrazin (CAS 1741-01-1);
b) Tetrametilhidrazin (CAS 6415-12-9);
c) N,N-diallilhidrazin; (CAS 5164-11-4);
d) Allilhidrazin (CAS 7422-78-8);
e) Etilén-dihidrazin;
f) Monometil-hidrazin-dinitrát;
g) Aszimmetrikus dimetilhidrazin-nitrát;
h) Hidrazínium-azid (CAS 14546-44-2);
i) Dimetilhidrazínium-azid;
j) Hidrazínium-dinitrát (CAS 13464-98-7);
k) Diimido-dihidrazin-oxalát (CAS 3457-37-2);
l) 2-hidroxietil-hidrazin-nitrát (HEHN);
m) A hidrazínium-perklorát tekintetében lásd a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét;
n) Hidrazinium diperklorát (CAS 13812-39-0);
o) Metilhidrazin nitrát (MHN) (CAS 29674-96-2);
p) Dietilhidrazin nitrát (DEHN);
q) 3,6-dihidrazin-tetrazin-nitrát (1,4-dihidrazin nitrát) (DHTN);
5. A katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékében meghatározottaktól eltérő, ’rakétákban’ és a 9A012 vagy 9A112.a. pont alatt meghatározott pilóta nélküli légi járművekben felhasználható nagy energiasűrűségű anyagok;
a) Szilárd és cseppfolyós üzemanyagot egyaránt tartalmazó üzemanyagkeverék, mint a bórtartalmú üzemanyagkeverékek, amelynek tömegalapú energiasűrűsége legalább 40 × 106 J/kg;
b) Más nagy energiasűrűségű üzemanyagok és üzemanyag-adalékok (pl. kubán, ionos oldatok, JP-10), amelyek térfogatalapú energiasűrűsége legalább 37,5 × 109 J/m3 20 °C-on egy atmoszféra (101,325 kPa) nyomás mellett mérve;
Megjegyzés: Az 1C111.a.5.b. nem szabályozza finomított fosszilis üzemanyagokat és a zöldségekből készült bioüzemanyagokat – ideértve a polgári légiközlekedésben való használatra hitelesített hajtóművekben használt üzemanyagokat is – kivéve, ha azok kifejezetten ’rakétákban’ vagy a 9A012 vagy 9A112.a. pont alatt meghatározott pilóta nélküli légi járművekben való használatra készültek.
Műszaki megjegyzés:
Az 1C111.a.5. alkalmazásában a 'rakéta' olyan komplett rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent, amelyek hatósugara meghaladja a 300 km-t.
6. Hidrazin helyettesítő üzemanyag az alábbiak szerint:
1,2-Dimetil-aminoetil-azid (DMAZ) (CAS 86147-04-8);
b) Polimer anyagok:
1. Karboxi-végződésű polibutadién (a karboxil-végződésű polibutadiént is beleértve) (CTPB);
2. A KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE ben meghatározottaktól eltérő hidroxi-végződésű polibutadién (a hidroxil-végződésű polibutadiént is beleértve) (HTPB);
3. Polibutadién-akrilsav (PBAA);
4. Poli-butadién-akrilsav-akrilnitril(PBAN);
5. Poli-tetrahidrofurán polietilén glikol (TPEG);
Műszaki megjegyzés:
A poli-tetrahidrofurán polietilén glikol (TPEG) a poli-1,4-butánediol (CAS 110-63-4) és a polietilén-glikol (PEG. (CAS 25322-68-3) blokk-kopolimerje.
6. Poliglicidil-nitrát (PGN vagy poli-GLYN) (CAS 27814-48- 8).
c) Egyéb hajtóanyag-adalékok és ágensek:
1. A karboránok, dekaboránok, pentaboránok és ezek származékai tekintetében LÁSD: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE;
2. Trietilén-glikol-dinitrát (TEGDN) (CAS 111-22-8);
3. 2-nitro-difenilamin (CAS 119-75-5);
4. Trimetilol-etán-trinitrát (TMETN) (CAS 3032-55-1);
5. Dietilénglikol-dinitrát (DEGDN) (CAS 693-21-0);
6. A következő ferrocénszármazékok.
a) A katocén tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke
b) Az etil-ferrocén tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke;
c) A propil-ferrocén tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke;
d) Az n-butil-ferrocén tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke;
e) A pentil-ferrocén (CAS 1274-00-6) tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke;
f) A diciklopentil-ferrocén tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke;
g) A diciklohexil-ferrocén tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke;
h) A detil-ferrocén tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke;
i) Adip ropil-ferrocén tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke;
j) A dibutil-ferrocén tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke;
k) A dihexil-ferrocén tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke;
l) Az acetil-ferrocén (CAS 1271-55-2) / 1,1’-diacetil-ferrocén tekintetében lásd: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE
m) A ferrocén karbonsavak tekintetében lásd: katonai célú termékek ellenőrzési jegyzéke;
n) A butacén tekintetében lásd: katonai célú termékeke ellenőrzési jegyzéke;
o) Egyéb, a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékeben meghatározottaktól eltérő, a rakétahajtóanyag égési sebességének módosítására használt ferrocénszármazékok.
Megjegyzés: Az 1C111.c.6.o. nem szabályozza a ferrocén molekulához kapcsolódó, hat szénatomos aromás funkciós csoportot tartalmazó ferrocén származékokat.
7. A Katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékében meghatározottól eltérő 4,5-diazidometil-2-metil-1,2,3-triazol (iso-DAMTR).
Megjegyzés: Az 1C111 alatt meghatározottaktól eltérő hajtóanyagok és alkotó vegyületeik tekintetében lásd: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
1C116’Rakétákban’ felhasználható „martenzites acél”, amely rendelkezik az alábbi összes jellemzővel:
N.B.: LÁSD MÉG: 1C216.
a) 293 K (20 °C) hőmérsékleten szakítószilárdsága legalább:
1. 0,9 GPa 0,9 GPa oldóizzított állapotban; vagy
2. 1,5 GPa kiválással keményített állapot; és
b) Az alábbi formák bármelyike:
1. 5 mm, vagy annál kisebb fal- vagy lemezvastagságú lap, lemez vagy cső;
2. Csőformák 50 mm vagy annál kisebb falvastagsággal és 270 mm vagy annál nagyobb belső átmérővel.
1. műszaki megjegyzés:
Martenzites acél:
1. általában magas nikkeltartalom és nagyon alacsony széntartalom jellemez, és amelynél az ötvözetek erősítéséhez és öregedéses keményítéséhez kiegészítő elemeket, vagy kicsapatást alkalmaznak; valamint
2. a martenzites átalakulás megkönnyítése céljából hőkezelési ciklusoknak vannak alávetve (oldóizzított állapot), majd azt követően öregítéssel szilárdítva (kiválással keményített állapot).
2. műszaki megjegyzés:
Az 1C116 alkalmazásában a ’rakéta’ olyan komplett rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent, melyek hatósugara meghaladja a 300 km-t.
1C117’Rakétaalkatrészek’ gyártásához használt anyagok, az alábbiak szerint:
a) Volfrám és legalább 97 tömegszázalék volfrámot tartalmazó és legfeljebb 50 × 106 m (50 μm) részecskenagyságú volfrámötvözet szemcsés formában;
b) Molibdén és legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó és legfeljebb 50 × 106 m (50 μm) részecskenagyságú molibdénötvözet szemcsés formában;
c) Szilárd volfrámanyagok, amelyek az összes alábbi jellemzővel rendelkeznek:
1. Az alábbi anyagösszetételek bármelyikével rendelkeznek:
a) Volfrám és a legalább 97 tömegszázalék volfrámot tartalmazó ötvözetek;
b) Legalább 80 tömegszázalék volfrámot tartalmazó volfrám-réz ötvözet; vagy
c) Legalább 80 tömegszázalék volfrámot tartalmazó volfrám-ezüst ötvözet; és
2. Az alábbi termékek bármelyikévé megmunkálható:
a) Legalább 120 mm átmérőjű és legalább 50 mm hosszúságú hengerek;
b) Legalább 65 mm belső átmérőjű, legalább 25 mm falvastagságú és legalább 50 mm hosszúságú csövek; vagy
c) Legalább 120 mm × 120 mm × 50 mm nagyságú tömbök.
Műszaki megjegyzés:
Az 1C117 alkalmazásában a ’rakéta’ olyan komplett rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent, melyek hatósugara meghaladja a 300 km-t.
1C118Titánnal stabilizált duplex rozsdamentes acél (Ti-DSS), amely rendelkezik a következők mindegyikével:
a) Az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 17,0 – 23,0 tömegszázalékban tartalmaz krómot és 4,5 – 7,0 tömegszázalékban nikkelt;
2. A titán tartalma nagyobb mint 0,10 tömegszázalék; és
3. A ferrit-ausztenites mikroszerkezet (amit két-fázisú mikrostruktúrának is neveznek) térfogatának legalább 10 százaléka ausztenit (az ASTM E-1181-87 vagy annak megfelelő nemzeti szabvány szerint); és
b) A következő formák bármelyikében:
1. Tömbök vagy rudak, amelyek mérete minden irányban legalább 100 mm;
2. Lemezek, amelyek szélessége legalább 600 mm és vastagságuk 3 mm, vagy kisebb; vagy
3. Csövek, amelyek külső átmérője legalább 600 mm, és falvastagságuk 3 mm vagy kisebb.
1C202Egyéb, az 1C002.b.3 vagy b.4. alatt meghatározottaktól eltérő ötvözetek, az alábbiak szerint
a) Alumínium ötvözetek, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
1. 293 K (20 °C) hőmérsékleten 460 MPa vagy nagyobb szakítószilárdságra ’képesek’; és
2. 75 mm-nél nagyobb külső átmérőjű csövek vagy tömör hengerek formájában (beleértve kovácsdarabokat is);
b) Titán ötvözetek, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
1. 293 K (20 °C) hőmérsékleten 900 MPa vagy nagyobb szakítószilárdságra ’képesek’; és
2. 75 mm-nél nagyobb külső átmérőjű csövek, vagy tömör hengerek formájában (beleértve kovácsdarabokat is).
Műszaki megjegyzés:
A ’képesek’ kifejezés egyaránt vonatkozik a hőkezelés előtti, illetve utáni ötvözetre is.
1C210Az 1C010.a., b., vagy e. alatt meghatározottaktól eltérő ’szálas és rostos anyagok’, az alábbiak szerint:
a) Szén- vagy aramid-’szálas és rostos anyagok’, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 12,7 × 106 m vagy nagyobb „fajlagos modulus”; vagy
2. 23,5 × 104 m vagy nagyobb „fajlagos szakítószilárdság”;
Megjegyzés: Az 1C210.a. nem vonja ellenőrzés alá az olyan aramid-’szálas, vagy rostos anyagokat’, amelyekben 0,25 tömegszázalék vagy több észterbázisú szálfelület módosító van;
b) Üveg-’szálas és rostos anyagok’, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők egyikével:
1. 3,18 × 106 m vagy nagyobb „fajlagos modulus”; és
2. 7,62 × 104 m vagy nagyobb „fajlagos szakítószilárdság”;
c) Hőre keményedő gyantával impregnált, az 1C210.a., vagy b. alatt meghatározott szén-, vagy üveg-’szálas vagy rostos anyagokból’ készült folytonos „fonalak”, „előfonatok”, „kócok”, vagy „szalagok”, amelyek szélessége nem haladja meg a 15 mm-t (prepregek).
Műszaki megjegyzés:
A kompozit mátrixát a gyanta képezi.
Megjegyzés: Az 1C210 alkalmazásában a ’szálas, vagy rostos anyagok’ kizárólag folyamatos „monoszálak”, „fonalak”, „előfonatok”, „kócok”, vagy „szalagok”.
1C216Az 1C116 alatt meghatározott martenzites acél, amely 293 K (20oC) hőmérsékleten 1 950 MPa vagy annál nagyobb szakítószilárdságra ’képes’.
Megjegyzés: Az 1C216 nem vonja ellenőrzés alá azokat a formákat, amelyekben egyetlen hosszirányú méret sem haladja meg a 75 mm-t.
Műszaki megjegyzés:
A ’képes’ fogalom egyaránt vonatkozik a hőkezelés előtti, illetve utáni martenzites acélra is.
1C225Bór-10 (10B) izotóppal dúsított bór, amelyben a természetes előfordulásnál nagyobb mértékben van az izotóp, az alábbiak szerint: bór és bórvegyületek, bór tartalmú keverékek, és ezekből gyártott termékek, a fentiek hulladéka vagy maradéka.
Megjegyzés: Az 1C225-ben a bór tartalmú keverék a bór betétes anyagokat is magában foglalja.
Műszaki megjegyzés:
A bór 10 izotóp természetes előfordulási mennyisége körülbelül 18,5 tömegszázalék (20 atomszázalék).
1C226Az 1C117 alatt meghatározottaktól eltérő volfrám, volfrám-karbid és volfrámötvözetek 90 %-nál nagyobb volfrámtartalommal, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
a) Üreghengeres szimmetriájúak (beleértve a hengerszegmenseket is), belső átmérőjük 100 mm és 300 mm között van; és
b) Tömegük több, mint 20 kg.
Megjegyzés: Az 1C226 nem vonja ellenőrzés alá azokat a darabokat, amelyeket súlyként, vagy gamma-sugár kollimátorként terveztek.
1C227Kalcium, amely rendelkezik mindkét alábbi jellemzővel:
a) Tömeg szerint 1 000 ppm-nél kevesebb fémszennyeződést tartalmaz a magnézium kivételével; és
b) Tömeg szerint 10 ppm-nél kevesebb bórt tartalmaz.
1C228Magnézium, amely rendelkezik mindkét alábbi jellemzővel:
a) Tömeg szerint 200 ppm-nél kevesebb fémszennyeződést tartalmaz a kalcium kivételével; és
b) Tömeg szerint 10 ppm-nél kevesebb bórt tartalmaz.
1C229Bizmut, amely rendelkezik mindkét alábbi jellemzővel:
a) Tömeg szerint legalább 99,99 % tisztaságú; és
b) Tömeg szerint 10 ppm-nél (milliomod rész) kevesebb ezüstöt tartalmaz.
1C230Berillium fém, 50 tömegszázaléknál nagyobb berilliumtartalmú ötvözetek, berillium vegyületek és az ezekből készült termékek, illetve a fentiek hulladékai és maradékai, a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékében felsoroltak kivételével.
N.B.: LÁSD MÉG: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
Megjegyzés: Az 1C230 nem vonja ellenőrzés alá a következőket:
a) Fémablakok röntgenberendezésekhez vagy fúrólyuk mélyítő berendezésekhez;
b) Kifejezetten elektronikus alkatrészekhez vagy elektronikus áramkörökhöz szubsztrátumként való felhasználásra tervezett félkész, vagy késztermék oxid formák;
c) Berill (berillium- és alumínium-szilikát) smaragd és akvamarin formájában.
1C231Hafnium fém, 60 tömegszázaléknál nagyobb hafniumtartalmú ötvözetek és vegyületek, valamint az ezekből készült termékek, illetve a fentiek hulladékai és maradékai.
1C232Hélium-3 (3He), hélium-3-tartalmú keverékek, és termékek, vagy eszközök, amelyek a fentieket tartalmazzák.
Megjegyzés: Az 1C232 nem vonja ellenőrzés alá azokat a termékeket vagy eszközöket, amelyek 1 grammnál kevesebb hélium-3 izotópot tartalmaznak.
1C233Hatos izotóppal (6Li) a természetes előfordulásnál nagyobb mértékben dúsított lítium, dúsított lítiumot tartalmazó termékek, illetve berendezések, az alábbiak szerint: elemi lítium, ötvözet, vegyület, lítium tartalmú keverék, ezekből gyártott termékek, illetve a fentiek hulladékai és maradékai.
Megjegyzés: Az 1C233 nem vonja ellenőrzés alá a termolumineszcens dozimétereket.
Műszaki megjegyzés:
A lítiumban a hatos izotóp természetes előfordulása 6,5 tömegszázalék (7,5 atomszázalék).
1C234Hafnium tartalmú cirkónium, amelyben a hafnium-cirkónium tömegarány kisebb, mint 1:500,az alábbiak szerint: fém, 50 tömegszázaléknál nagyobb cirkóniumtartalmú ötvözetek, vegyületek, az ezekből gyártott termékek, és a fentiek hulladékai és selejtjei, az 0A001.f. pontban meghatározottak kivételével.
Megjegyzés: Az 1C234 nem vonja ellenőrzés alá a 0,10 mm vastagságot meg nem haladó cirkóniumfóliákat.
1C235Trícium, tríciumvegyületek és tríciumot tartalmazó keverékek, amelyekben a trícium és a hidrogénatomok aránya meghaladja az 1:1000-t, vagy az ezek bármelyikét tartalmazó termékek és eszközök.
Megjegyzés: Az 1C235 nem vonja ellenőrzés alá az olyan terméket vagy eszközt, amely nem tartalmaz 1.48 × 103 GBq (40 Ci) tríciumnál többet.
1C236A 0C001 és az 1C012.a. alatt meghatározottaktól eltérő, neutronforrások alfa-n reakción alapuló előállításához alkalmas radionuklidok', az alábbi formákban:
a) Elemi;
b) Vegyületek, amelyek teljes aktivitása legalább 37 GBq/kg (1 Ci/kg);
c) Keverékek, amelyek teljes aktivitása legalább 37 GBq/kg (1 Ci/kg);
d) A fentiek bármelyikét tartalmazó termékek és eszközök.
Megjegyzés: Az 1C236 nem vonja ellenőrzés alá azokat az eszközöket vagy termékeket, amelyek 3,7 GBq-nél (100 millicurie) kisebb aktivitást mutatnak.
Műszaki megjegyzés:
Az 1C236. pontban a 'radionuklidok' az alábbiak bármelyike lehetnek:
— Actinium-225 (Ac-225)
— Actinium-227 (Ac-227)
— Californium-253 (Cf-253)
— Curium-240 (Cm-240)
— Curium-241 (Cm-241)
— Curium-242 (Cm-242)
— Curium-243 (Cm-243)
— Curium-244 (Cm-244)
— Einsteinium-253 (Es-253)
— Einsteinium-254 (Es-254)
— Gadolinium-148 (Gd-148)
— Plutonium-236 (Pu-236)
— Plutonium-238 (Pu-238)
— Polonium-208 (Po-208)
— Polonium-209 (Po-209)
— Polonium-210 (Po-210)
— Radium-223 (Ra-223)
— Thorium-227 (Th-227)
— Thorium-228 (Th-228)
— Uranium-230 (U-230)
— Uranium-232 (U-232)
1C237Rádium-226 (226Ra), rádium-226 ötvözetek, rádium-226 vegyületek, rádium-226-ot tartalmazó keverékek, vagy ezek gyártmányai, vagy ezek bármelyikét tartalmazó, termékek és eszközök.
Megjegyzés: A 1C237 nem vonja ellenőrzés alá az alábbiakat:
a) Orvosi applikátorok;
b) 0,37 GBq-nél (10 millicurie) nem több rádium-226-ot tartalmazó termék, vagy berendezés.
1C238Klór-trifluorid (ClF3).
1C239A KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE ben meghatározottaktól eltérő nagyhatású robbanószerek, vagy olyan anyagok vagy keverékek, amelyek ezekből tömegük 2 %-nál nagyobb mennyiséget tartalmaznak, és amelyek kristálysűrűsége meghaladja az 1,8 g/cm3-t, detonációs sebessége pedig a 8 000 m/s-ot.
1C240A 0C005 alatt meghatározottaktól eltérő nikkelpor, vagy porózus nikkel, as alábbiak szerint:
a) Nikkel por, amely rendelkezik mindkét alábbi jellemzővel:
1. Tömeg szerinti tisztasága legalább 99,0 %; és
2. Az ASTM B330 szabvány szerint mért átlagos részecskeméret 10 μm-nél kisebb;
b) Az 1C240.a. alatt meghatározott anyagokból gyártott porózus nikkel.
Megjegyzés: Az 1C240 nem vonja ellenőrzés alá az alábbiakat:
a) Szálszerű nikkelporok;
b) 1 000 cm2-nél kisebb lemezenkénti méretű egyedi porózus nikkellemezek.
Műszaki megjegyzés:
Az 1C240.b. olyan porózus fémre vonatkozik, amit az 1C240.a. által meghatározott anyagok tömörítésével és szinterezésével alakítottak ki annak érdekében, hogy olyan fémanyagot hozzanak létre, amely az egész szerkezetben összekapcsolódó finom pórusokat tartalmaz.
1C241Az 1C226 alatt meghatározottaktól eltérő rénium és a legalább 90 tömegszázalék réniumot tartalmazó ötvözetek; valamint a rénium és volfrám bármilyen összetételét legalább 90 tömegszázalékban tartalmazó ötvözetek; amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
a) Üreghengeres szimmetriájúak (beleértve a hengerszegmenseket is), belső átmérőjük 100 mm és 300 mm között van; és
b) Tömegük több, mint 20 kg.
1C350Mérgező kémiai ágensekhez prekurzorként felhasználható vegyi anyagok, valamint az ezekből egy- vagy többfélét tartalmazó „kémiai elegyek”, az alábbiak szerint:
N.B.: A KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE ÉS 1C450.
1. Tiodiglikol (111-48-8);
2. Foszfor-oxiklorid (10025-87-3);
3. Dimetil-metil-foszfonát (756-79-6);
4. A metil-foszfonil-difluorid (676-99-3) tekintetében LÁSD: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE;
5. Metil-foszfonil-diklorid (676-97-1);
6. Dimetil-foszfit (DMP) (868-85-9);
7. Foszfor-triklorid (7719-12-2);
8. Trimetil-foszfit (TMP) (121-45-9);
9. Tionil-klorid (7719-09-7);
10. 3- Hidroxi-1-metilpiperidin (3554-74-3);
11. N,N-diizopropil-ß-aminoetil-klorid (96-79-7);
12. N,N-diizopropil-ß-aminoetil-tiol (5842-07-9);
13. 3-kvinuklidinol (1619-34-7);
14. Kálium-fluorid (7789-23-3);
15. 2-klór-etanol (107-07-3);
16. Dimetil-amin (124-40-3);
17. Dietil-etil-foszfonát (78-38-6);
18. Dietil-N,N-dimetil-foszforamidát (2404-03-7);
19. Dietil-foszfit (762-04-9);
20. Dimetil-amin-hidroklorid (506-59-2);
21. Etil-foszfinil-diklorid (1498-40-4);
22. Etil-foszfonil-diklorid (1066-50-8);
23. Az etil-foszfonil-difluorid (753-98-0) tekintetében LÁSD: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE;
24. Hidrogén-fluorid (7664-39-3);
25. Metil-benzilát (76-89-1);
26. Metil-foszfinil-diklorid (676-83-5);
27. N,N-diizopropil-ß-amino-etanol (96-80-0);
28. Pinakolil-alkohol (464-07-3);
29. Az o-etil-2-diizopropil-amino-etil-metil-foszfonit (QL) (57856118) tekintetében LÁSD: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE;
30. Trietil-foszfit (122-52-1);
31. Arzén-triklorid (7784-34-1);
32. Benzilsav (76-93-7);
33. Dietil-metil-foszfonit (15715-41-0);
34. Dimetil-etil-foszfonát (6163-75-3);
35. Etil-foszfinil-difluorid (430-78-4);
36. Metil-foszfinil-difluorid (753-59-3);
37. 3-kvinuklidinol (3731-38-2);
38. Foszfor-pentaklorid (10026-13-8);
39. Pinakolon (75-97-8);
40. Kálium-cianid (151-50-8);
41. Kálium-bifluorid (7789-29-9);
42. Ammónium-hidrogén-fluorid vagy ammónium-bifluorid (1341-49-7);
43. Nátrium-fluorid (7681-49-4);
44. Nátrium-bifluorid (1333-83-1);
45. Nátrium-cianid (143-33-9);
46. Trietanol-amin (102-71-6);
47. Foszfor-pentaszulfid (1314-80-3);
48. Di-izopropil-amin (108-18-9);
49. Dietil-amino-etanol (100-37-8);
50. Nátrium-szulfid (1313-82-2);
51. Kén-monoklorid (10025-67-9);
52. Kén-diklorid (10545-99-0);
53. Trietanol-amin-hidroklorid (637-39-8);
54. N,N-diizopropil-ß-aminoetil-klorid-hidroklorid (4261-68-1);
55. Metilfoszfon sav (993-13-5);
56. Dietil metilfoszfonát (683-08-9);
57. N,N-Dimetilamino-foszforsav-diklorid (677-43-0);
58. Triizopropil-foszfit (116-17-6);
59. Etil-dietanol-amin (139-87-7);
60. O,O-Dietil-tiofoszforsav (2465-65-8);
61. O,O-Dietil-ditiofoszforsav (298-06-6);
62. Nátrium-szilícium-hexafluorid (16893-85-9);
63. Metil-diklór-tiofoszfát (676-98-2).
1. megjegyzés: „A Vegyifegyver-tilalmi Egyezményhez nem csatlakozó államokba” történő export esetében az 1C350 nem vonja ellenőrzés alá az olyan „kémiai elegyeket”, amelyek egy vagy több vegyszert tartalmaznak az alábbi bekezdésekben meghatározottak közül: 1C350.1,.3,.5,.11,.12,.13.,.17,.18,.21,.22,.26,.27,.28,.31,.32,.33,.34,.35,.36,.54,.55,.56,.57 és.63, amelyekben egyik önállóan meghatározott vegyszer sem képvisel 10 tömegszázaléknál nagyobb arányt az elegyben.
2. megjegyzés: „A Vegyifegyver-tilalmi Egyezményhez csatlakozó államokba” történő export esetében az 1C350 nem vonja ellenőrzés alá az olyan „kémiai elegyeket”, amelyek egy vagy több vegyszert tartalmaznak az alábbi bekezdésekben meghatározottak közül: 1C350.1,.3,.5,.11,.12,.13.,.17,.18,.21,.22,.26,.27,.28,.31,.32,.33,.34,.35,.36,.54,.55,.56,.57 és 63 amelyekben egyik önállóan meghatározott vegyszer sem képvisel 30 tömegszázaléknál nagyobb arányt az elegyben.
3. megjegyzés: Az 1C350 nem vonja ellenőrzés alá az olyan „kémiai elegyeket”, amelyek egy vagy több vegyszert tartalmaznak az alábbi bekezdésekben meghatározottak közül: 1C350.2,.6,.7,.8,.9,.10,.14,.15,.16,.19,.20,.24,.25,.30,.37,.38,.39,.40,.41,.42,.43,.44,.45,.46,.47,.48,.49,.50,.51,.52,.53,.58,.59,.60,.61 és 62, amelyekben egyik önállóan meghatározott vegyszer sem képvisel 30 tömegszázaléknál nagyobb arányt az elegyben.
4. megjegyzés: Az 1C350 nem vonja ellenőrzés alá a fogyasztási cikkeknek minősített, kiskereskedelmi csomagolásban kiszerelt személyes használatra szánt, vagy önálló használatra csomagolt termékeket.
1C351Humán és állati patogének és „toxinok”, az alábbiak szerint
a) Természetes, tenyésztett vagy módosított vírusok, „izolált élő kultúrák” vagy ilyen kultúrákkal szándékosan beoltott, vagy szennyezett élő anyagot tartalmazó anyagok – beleértve az élő anyagokat – formájában, az alábbiak szerint:
1. Afrikai lópesti vírus;
2. Afrikai sertéspestis vírus;
3. Andes vírus;
4. Madárinfluenza vírus, amely:
a) Nem karakterizált; vagy
b) A 2005/94/EK irányelv (HL. L. 10, 2006.1.14., 16. o.) I. mellékletének 2. pontjában magas patogenitásúként van meghatározva, az alábbiak szerint:
1. „A” típusú vírusok, amelyeknek IVPI-je (intravénás patogenitási index) 6 hetesnél idősebb csirkék esetén meghaladja az 1,2-t; vagy
2. „A” típusú, a megfigyelt többi magas patogenitású madárinfluenza vírushoz hasonló, a hemagglutinin molekula hasadási helyén többszörösen bázisos aminosavakat kódoló génszekvenciával rendelkező H5 vagy H7 altípusú madárinfluenza vírusok, jelezve, hogy a hemagglutinin molekulát hasíthatja egy mindenütt jelenlévő gazdaproteáz;
5. Kéknyelv-betegség vírus;
6. Chapare vírus;
7. Chikungunya vírus;
8. Choclo vírus;
9. Krími-kongói haemorrhágiás láz vírus;
10. Dengue láz vírus;
11. Dobrava-Belgade vírus;
12. Keleti ló-encephalitis vírus;
13. Ebola vírus;
14. Ragadós-száj- és körömfájás vírus;
15. Kecskehimlő vírus;
16. Guanarito vírus;
17. Hantaan vírus;
18. Hendra vírus (ló-morbillivirus);
19. Herpes vírus (Aujeszky-féle betegség vírusa);
20. Hog cholera vírus Klasszikus sertéspestis vírus;
21. Japán encephalitis vírus;
22. Junin vírus;
23. Kyasanur Forest vírus;
24. Laguna Negra vírus;
25. Lassa láz vírus;
26. Louping-ill vírus;
27. Lujo vírus;
28. Bőrcsomósodáskór vírusa;
29. Lymphocytás choriomeningitis vírus;
30. Machupo vírus;
31. Marburg vírus;
32. Majomhimlő vírus;
33. Murray-völgyi encephalitis vírus;
34. Baromfipestis vírus (Newcastle-betegség vírus);
35. Nipah vírus;
36. Omszki haemorrhagiás láz vírus;
37. Oropouche vírus;
38. Kiskérődzők pestisének vírusa;
39. Sertések hólyagos betegségének vírusa;
40. Powassan vírus;
41. Veszettségvírus és a Lyssa-vírus nemzetség minden más tagja
42. Riftvölgyi láz vírus;
43. Keleti marhavész vírusa;
44. Rocio vírus;
45. Sabia vírus;
46. Seoul vírus;
47. Juhhimlő vírusa;
48. Sin Nombre vírus;
49. St. Louis encephalitis vírus;
50. Fertőző sertésbénulás vírusa;
51. Kullancs encephalitis vírus (orosz tavaszi-nyári encephalitis vírus);
52. Himlővírus;
53. Venezuelai ló-encephalitis vírus;
54. Hólyagos szájgyulladás vírusa;
55. Nyugati ló-encephalitis vírus;
56. Sárgaláz vírus;
b) Nem használt.
c) Természetes, tenyésztett, vagy módosított baktériumok, „izolált élő kultúrák”, vagy ilyen kultúrákkal szándékosan beoltott, vagy szennyezett élő anyagot tartalmazó anyagok formájában,az alábbiak szerint
1. Bacillus anthracis;
2. Brucella abortus;
3. Brucella melitensis;
4. Brucella suis;
5. Burkholdeia mallei (Pseudomonas mallei);
6. Burkholderia pseudomallei (Pseudomonas pseudomallei);
7. Chlamydophila psittaci (korábban Chlamydia psittaci néven ismert);
8. Clostridium argentinense (korábban Clostridium botulinum G típus néven ismert), botulinum neurotoxint termelő törzsek;
9. Clostridium baratii, botulinum neurotoxint termelő törzsek;
10. Clostridium botulinum;
11. Clostridium butyricum, botulinum neurotoxint termelő törzsek;
12 Clostridium perfringens epszilon toxint termelő típusok;
13. Coxiella burnetii;
14. Francisella tularensis;
15. Mycoplasma capricolum capripneumoniae alfaj (F38 törzs);
16. Mycoplasma mycoides alfaj SC (kis kolóniájú)
17. Rickettsia prowazekii;
18. Salmonella typhi;
19. Az O26, O45, O103, O104, O111, O121, O145, O157 szerocsoportokhoz és más shigatoxint termelő szerocsoportokhoz tartozó shigatoxint termelő Escherichia coli (STEC);
Műszaki megjegyzés :
A shigatoxint termelő Escherichia coli (STEC) enterohemorrhagiás – E. coli (EHEC) vagy verocitotoxint termelő E. coli (VTEC) néven is ismert.
20. Shigella dysenteriae;
21. Vibrio cholerae;
22. Yersinia pestis;
d) „Toxinok” és „toxinok alegységei”, az alábbiak szerint:
1. Botulinum toxinok;
2. Clostridium perfringens alfa, béta 1, béta 2, epszilon és iota toxinok;
3. Conotoxin;
4. Ricin;
5. Saxitoxin;
6. Shiga toxin;
7. Staphylococcus aureus enterotoxin, hemolizin alfa toxin és toxikus sokk szindrómát okozó toxin (korábban Staphylococcus enterotoxin F néven ismert);
8. Tetrodotoxin;
9. Verotoxin és shigatoxin-szerű riboszómát inaktiváló proteinek;
10. Microcystin (Cyanginosin);
11. Aflatoxinok
12. Abrin;
13. Koleratoxin;
14. Diacetoxiscirpenol-toxin;
15. T-2 toxin;
16. HT-2 toxin;
17. Modeccin;
18. Volkensin;
19. Viscum album Lektin-1 (Viscumin);
Megjegyzés: Az 1C351.d.1. nem vonja ellenőrzés alá az összes következő feltételnek megfelelő termékekben lévő botulinum toxinokat:
1. Gyógyászati eljárások keretében humán felhasználásra tervezett gyógyszerkészítmény;
2. Gyógyászati termékként való terjesztéshez előre csomagoltak;
3. Gyógyászati termékként történő forgalmazását állami hatóságok engedélyezik.
e) Természetes, tenyésztett vagy módosított gombák, „izolált élő kultúrák” vagy ilyen kultúrákkal szándékosan beoltott, vagy szennyezett élő anyagot tartalmazó anyagok – beleértve az élő anyagokat – formájában, az alábbiak szerint:
1. Coccidioides immitis;
2. Coccidioides posadasii.
Megjegyzés: Az 1C351 nem vonja ellenőrzés alá az „oltóanyagokat” és „immunotoxinokat”.
1C352Nem használt
1C353Genetikai elemek és a géntechnológiával módosított szervezetek, az alábbiak szerint:
a) A géntechnológiával módosított szervezetek vagy olyan genetikai elemek, amelyek az 1C351.a., 1C351.b., 1C351.c., 1C351.e. vagy 1C354 alatt meghatározott organizmusok patogenitásával összefüggő nukleinsavszakaszokat tartalmaznak;
b) A géntechnológiával módosított szervezetek vagy olyan genetikai elemek, amelyek az 1C351.d. alatt meghatározott „toxinokat”, vagy azok „toxinalegységeit” kódoló nukleinsav-szekvenciákat tartalmaznak.
Műszaki megjegyzések:
1. A géntechnológiával módosított szervezetek olyan organizmusokat foglalnak magukban, amelyekben a genetikai anyagokat (nukleinsav-szekvenciákat) olyan módon változtatták meg, ami természetes párosodás és/vagy természetes rekombináció során nem következik be, ide tartoznak a részben vagy egészében mesterségesen előállított organizmusok is.
2. A genetikai elemek közé tartoznak többek között a genetikailag módosított vagy módosítatlan, vagy részben vagy egészében vegyi úton szintetizált kromoszómák, genomok, plazmidok, transzpozonok és vektorok.
3. Az 1C351.a., 1C351.b., 1C351.c., 1C351.e. vagy 1C354 alatt meghatározott bármely mikroorganizmus patogenitásával összefüggő nukleinsav-szekvenciák bármely olyan, a meghatározott mikroorganizmusra jellemző szekvenciát jelentik, amely
a) önmagában, illetve génátírással (transzkripció) vagy átfordítással (transzláció) létrejött termékei révén az emberek, állatok vagy növények egészségére nézve jelentős veszélyt jelent; vagy
b) ismerten megerősíti egy meghatározott mikroorganizmus vagy bármely más olyan organizmus képességét, amelybe beilleszkedhet vagy bármely más módon beépülhet, hogy az jelentős kárt okozzon az emberek, állatok vagy növények egészségében.
Megjegyzés: az 1C353 nem vonja ellenőrzés alá azokat a nukleinsavszakaszokat, amelyek a vérzéses bélgyulladást okozó Escherichia coli O157-es szerotípus és más — a verotoxin vagy annak alegységeit kódolóktól eltérő — verotoxint termelő törzsek patogenitásával függnek össze.
1C354Növényi patogének, az alábbiak szerint
a) Természetes, tenyésztett vagy módosított vírusok, „izolált élő kultúrák” vagy ilyen kultúrákkal szándékosan beoltott, vagy szennyezett élő anyagot tartalmazó anyagok – beleértve az élő anyagokat – formájában, az alábbiak szerint:
1. Burgonya andeszi látens vírus (Potato Andean latent tymovirus);
2. Potato spindle tuber viroid;
b) Természetes, tenyésztett vagy módosított baktériumok, „izolált élő kultúrák” vagy ilyen kultúrákkal szándékosan beoltott vagy szennyezett él anyagot tartalmazó anyagok formájában, az alábbiak szerint:
1. Xanthomonas albilineans;
2. Xanthomonas axonopodis pv. citri (Xanthomonas campestris pv. citri A) [Xanthomonas campestris pv. citri];
3. Xanthomonas oryzae pv. oryzae (Pseudomonas campestris pv. oryzae);
4. Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus (Corynebacterium michiganensis subsp. sepedonicum vagy Corynebacterium sepedonicum);
5. Ralstonia solanacearum 3. fajta, 2. biovariáns;
c) Természetes, tenyésztett, vagy módosított gombák, „izolált élő kultúrák”, vagy ilyen kultúrákkal szándékosan beoltott, vagy szennyezett anyagok formájában, az alábbiak szerint:
1. Colletotrichum kahawae (Colletotrichum coffeanum var. virulans);
2. Cochliobolus miyabeanus (Helminthosporium oryzae);
3. Microcyclus ulei (syn. Dothidella ulei);
4. Puccinia graminis ssp. graminis var. graminis / Puccinia graminis ssp. graminis var. stakmanii (Puccinia graminis [syn. Puccinia graminis f. sp. tritici]);
5. Puccinia striiformis (syn. Puccinia glumarum);
6. Magnaporthe oryzae (Pyricularia oryzae);
7. Peronosclerospora philippinensis (Peronosclerospora sacchari);
8. Sclerophthora rayssiae var. zeae;
9. Synchytrium endobioticium;
10. Tilletia indica;
11. Thecaphora solani.
1C450Mérgező vegyületek és mérgező vegyületek prekurzorai, és az ezekből egy- vagy többfélét tartalmazó „kémiai elegyek”, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG 1C350, 1C351.d. PONT ÉS A KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
a) Mérgező vegyületek,az alábbiak szerint:
1. Amiton: O,O-Dietil S-[2-(dietil-amino)-etil] foszfor-tiolát (78 535 ) és a megfelelő alkilezett vagy protonált sók;
2. PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluor-2-(trifluor-metil)1-propén (382-21-8);
3. A BZ tekintetében LÁSD KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE: 3-kvinuklidinil-benzilát (6581-06-2);
4. Foszgén: Karbonil-diklorid (75-44-5);
5. Cianogén-klorid (506-77-4);
6. Hidrogén-cianid (74-90-8);
7. Klórpikrin: Triklór-nitro-metán (76-06-2);
1. megjegyzés: „A Vegyifegyver-tilalmi Egyezményhez nem csatlakozó államokba” történő export esetében az 1C450 nem vonja ellenőrzés alá az olyan „kémiai elegyeket”, amelyek egy vagy több vegyszert tartalmaznak az alábbi bekezdésekben meghatározottak közül: 1C450.a.1 és.a.2, amelyekben egyik önállóan meghatározott vegyszer sem képvisel 1 tömegszázaléknál nagyobb arányt az elegyben.
2. megjegyzés: „A Vegyifegyver-tilalmi Egyezményhez csatlakozó államokba” történő export esetében az 1C450 nem vonja ellenőrzés alá az olyan „kémiai elegyeket”, amelyek egy vagy több vegyszert tartalmaznak az alábbi bekezdésekben meghatározottak közül: 1C450.a.1 és.a.2, amelyekben egyik önállóan meghatározott vegyszer sem képvisel 30 tömegszázaléknál nagyobb arányt az elegyben.
3. megjegyzés: Az 1C450 nem vonja ellenőrzés alá az olyan „kémiai elegyeket”, amelyek egy vagy több vegyszert tartalmaznak az alábbi bekezdésekben meghatározottak közül: 1C450.a.4,.a.5,.a.6 és.a.7, amelyekben egyik önállóan meghatározott vegyszer sem képvisel 30 tömegszázaléknál nagyobb arányt az elegyben.
4. megjegyzés: Az 1C450 nem vonja ellenőrzés alá a fogyasztási cikkeknek minősített, kiskereskedelmi csomagolásban kiszerelt személyes használatra szánt, vagy önálló használatra csomagolt termékeket.
b) Mérgező vegyületek prekurzorai, az alábbiak szerint:
1. A KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE ben és az 1C350 alatt meghatározottaktól eltérő olyan vegyületek, amelyek tartalmaznak egy olyan foszforatomot, amihez egy metil-, etil- vagy propil- (normál- vagy izo-) csoport kötődik, de további szénatomok nem;
Megjegyzés: Az 1C450.b.1. nem vonja ellenőrzés alá a Fonofosz-t: O-etil-S-fenil-etil-ditiofoszfonát (944-22-9);
2. N,N-Dimetilamino-foszforsav-dikloridtól eltérő N,N-dialkil-(metil, etil, propil [normál- vagy izo-])-foszforamido-dihalidok;
N.B.: A N,N -Dimetilamino-foszforsav-diklorid vonatkozásában lásd az 1C350.57. pontot.
3. Az 1C350. alatt meghatározott dietil-N,N-dimetil-foszforamidáttól eltérő dialkil-(metil, etil, propil [normál- vagy izo-]) N,N-dialkil-(metil, etil, propil [normál- vagy izo-])- foszforamidátok;
4. Az 1C350. alatt meghatározott N,N-di-izopropil-béta-amino-etil-kloridtól, vagy N,N-di-izopropil-béta-amino-etil-klorid-hidrokloridtól eltérő N,N-dialkil-(metil, etil, propil [normál- vagy izo-])-aminoetil-2-kloridok és a megfelelő protonált sók;
5. Az 1C350. alatt meghatározott N,N-di-izopropil-béta-amino-etanoltól (96-80-0) és N,N-dietil-amino-etanoltól (100378) eltérő N,N-dialkil-(metil, etil, propil [normál- vagy izo-])-amino-etán-2-olok és a megfelelő protonált sók;
Megjegyzés: Az 1C450.b.5. nem vonja ellenőrzés alá az alábbiakat:
a) N,N-dimetil-amino-etanol (108-01-0) és a kapcsolódó protonált sók;
b) N,N-dietil-amino-etanol (100-37-8) protonált sói;
6. Az 1C350. alatt meghatározott N,N-di-izopropil-béta-amino-etán-2-tioltól eltérő N,N-dialkil-(metil, etil, propil [normál- vagy izo-])-amino-etán-2-tiolok és a megfelelő protonált sók;
7. Az etil-dietanol-amin tekintetében lásd: 1C350 (139-87-7);
8. Metil-dietanol-amin (105-59-9).
1. megjegyzés: „A Vegyifegyver-tilalmi Egyezményhez nem csatlakozó államokba” történő export esetében az 1C450 nem vonja ellenőrzés alá az olyan „kémiai elegyeket”, amelyek egy vagy több vegyszert tartalmaznak az alábbi bekezdésekben meghatározottak közül: 1C450.b.1,.b.2.,.b.3.,.b.4.,.b.5. és.b.6., amelyekben egyik önállóan meghatározott vegyszer sem képvisel 10 tömegszázaléknál nagyobb arányt az elegyben.
2. megjegyzés: „A Vegyifegyver-tilalmi Egyezményhez nem csatlakozó államokba” történő export esetében az 1C450 nem vonja ellenőrzés alá az olyan „kémiai elegyeket”, amelyek egy vagy több vegyszert tartalmaznak az alábbi bekezdésekben meghatározottak közül: 1C450.b.1,.b.2.,.b.3.,.b.4.,.b.5. és.b.6., amelyekben egyik önállóan meghatározott vegyszer sem képvisel 30 tömegszázaléknál nagyobb arányt az elegyben.
3. megjegyzés: Az 1C450 nem vonja ellenőrzés alá az olyan „kémiai elegyeket”, amelyek egy vagy több vegyszert tartalmaznak az 1C450.b.8. bekezdésben meghatározottak közül, amelyekben egyik önállóan meghatározott vegyszer sem képvisel 30 tömegszázaléknál nagyobb arányt az elegyben.
4. megjegyzés: Az 1C450 nem vonja ellenőrzés alá a fogyasztási cikkeknek minősített, kiskereskedelmi csomagolásban kiszerelt személyes használatra szánt, vagy önálló használatra csomagolt termékeket.
1DSzoftver
1D001Kifejezetten az 1B001–1B003 alatt meghatározott berendezések „kifejlesztésére”, „gyártására” és „felhasználására” tervezett vagy módosított „szoftver”.
1D002A szerves „mátrix”, fém „mátrix” vagy szén „mátrix” rétegelt anyagok vagy „kompozitok”„kifejlesztésére” szolgáló „szoftver”.
1D003A kifejezetten az 1A004.c. vagy 1A004.d. pontban meghatározott berendezések funkcióinak elvégzésére tervezett vagy módosított „szoftver”.
1D101Kifejezetten az 1B101, 1B102, 1B115, 1B117, 1B118 vagy 1B119 alatt meghatározott termékek „felhasználására” tervezett vagy módosított „szoftverek”.
1D103Kifejezetten a csökkentett észlelhető jellemzők – úgymint radarvisszaverő-képesség, ibolyántúli/infravörös és akusztikus jelek – elemzésére tervezett „szoftver”.
1D201Kifejezetten az 1B201 alatt meghatározott termékek „felhasználására” tervezett „szoftver”.
1ETechnológia
1E001Az általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia” az 1A001.b., az 1A001.c., az 1A002–1A005, az 1A006.b., az 1A007, az 1B vagy az 1C alatt meghatározott berendezések vagy anyagok „kifejlesztésére” vagy „gyártására”.
1E002Egyéb „technológia”, az alábbiak szerint:
a) A polibenzo-tiazolok vagy polibenzo-oxazolok „kifejlesztésére” vagy „gyártására” szolgáló „technológia”;
b) A legalább egy vinil-éter monomert tartalmazó fluoroelasztomer vegyületek „kifejlesztésére” vagy „gyártására” szolgáló „technológia”;
c) A következő kerámiaporok vagy nem-„kompozit” kerámiaanyagok tervezésére vagy „gyártására” szolgáló „technológia”:
1. A következő tulajdonságok mindegyikével rendelkező kerámiaporok:
a) A következő összetételek bármelyike:
1. Egyszerű vagy komplex cirkónium-oxidok és szilícium vagy alumínium komplex oxidjai;
2. Egyszerű bór-nitridek (köbkristályos forma);
3. Egyszerű vagy komplex szilícium- vagy bór-karbidok; vagy
4. Egyszerű vagy komplex szilícium-nitridek;
b) A fémes szennyezők összmennyisége (a szándékosan bevitt adalékanyagok kivételével) kevesebb, mint:
1. Kevesebb mint 1 000 ppm az egyszerű oxidoknál vagy karbidoknál; vagy
2. Kevesebb mint 5 000 ppm a komplex vegyületeknél vagy az egyszerű nitrideknél; és
c) Az alábbiak bármelyike:
1. A cirkónium (CAS 1314-23-4) átlagos részecskemérete max. 1 μm és legfeljebb 10 %-ban fordulhatnak elő 5 μm-nél nagyobb részecskék; vagy
2. A többi kerámiapor átlagos részecskemérete max. 5 μm és legfeljebb 10 %-ban fordulhatnak elő 10 μm-nél nagyobb részecskék; vagy
2. Az 1E002.c.1.-ben meghatározott anyagokból álló, nem-„kompozit” kerámiaanyagok;
Megjegyzés: az 1E002.c.2. nem vonja ellenőrzés alá a csiszolóanyagok tervezésére vagy gyártására szolgáló „technológiát”.
d) Nem használt.
e) Az 1C001 alatt meghatározott anyagok beépítésére, karbantartására vagy javítására szolgáló „technológia”;
f) Az 1A002, az 1C007.c. vagy az 1C007.d. alatt meghatározott „kompozit” szerkezetek, rétegek vagy anyagok javítására szolgáló „technológia”.
Megjegyzés: Az 1E002.f. nem vonja ellenőrzés alá a „polgári repülőgép” szerkezetek javításának azon „technológiáját”, amely a repülőgépgyártók kézikönyvében feltüntetett szén-„szál, illetve rostanyagokat” és epoxigyantát alkalmaz.
g) A kifejezetten az 1A004.c. vagy 1A004.d. pontban meghatározott berendezések funkcióinak elvégzésére tervezett vagy módosított „könyvtár”.
1E101Az 1A102, 1B001, 1B101, 1B102, 1B115–1B119, 1C001, 1C101, 1C107, 1C111–1C118, 1D101, vagy 1D103 alatt meghatározott termékek „felhasználására” vonatkozó Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
1E102Az 1D001, 1D101 vagy 1D103 alatt meghatározott „szoftver”„kifejlesztésére” vonatkozó Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
1E103„Kompozitok”, vagy részlegesen feldolgozott „kompozitok”„gyártásakor” az alkalmazott autoklávokban, vagy hidroklávokban levő hőmérséklet, nyomás és atmoszféra szabályozására szolgáló „technológia”.
1E1041 573 K (1 300 °C) és 3 173 K (2 900 °C) közötti hőfoktartományban 130 Pa és 20 kPa közötti nyomáson elbomló prekurzor gázokból öntőformán, öntőmagon vagy egyéb felületen képződő pirolitikusan származtatott anyagok „gyártásához” kapcsolódó „technológia”.
Megjegyzés: Az 1E104 magában foglalja a prekurzor gázok összetételére, az áramlási sebességekre, valamint a folyamatszabályozás programjára és paramétereire vonatkozó „technológiát”.
1E201Az 1A002, 1A007, 1A202, 1A225–1A227, 1B201, 1B225-1B233, 1C002.b.3. vagy b.4., 1C010.b., 1C202, 1C210, 1C216, 1C225–1C240 vagy 1D201 alatt meghatározott termékek „felhasználására” vonatkozó Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
1E202Az 1A007, 1A202 vagy 1A225–1A227 alatt meghatározott termékek „kifejlesztésére”, vagy „gyártására” vonatkozó Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
1E203Az 1D201 alatt meghatározott „szoftver”„kifejlesztésére” vonatkozó Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
2. KATEGÓRIA – ANYAGFELDOLGOZÁS
2ABerendezések, részegységek és alkatrészek
N.B.: A csendes futású csapágyak tekintetében lásd a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
2A001Súrlódásmentes gördülőcsapágyak és csapágyrendszerek és alkatrészeik, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 2A101.
Megjegyzés: A 2A001 nem vonja ellenőrzés alá az olyan csapágygolyókat, amelyeknek tűrését a gyártó az ISO 3290 szabvány alapján 5., vagy rosszabb besorolásúnak minősítette.
a. Golyóscsapágyak és görgőscsapágyak, amelyek tűrését a gyártó az ISO 492 szabvány 4. tűrési osztályába (vagy más nemzeti szabványokba) tartozónak vagy jobbnak minősítette és gyűrűi, görgői (ISO 5593) monelből, vagy berilliumból készültek;
Megjegyzés: 2A001.a. nem vonja ellenőrzés alá a kúpgörgős csapágyakat.
b. Nem használt.
c. Az alábbiak bármelyikét felhasználó aktív mágneses csapágyrendszerek:
1. 2.0 T, vagy afeletti fluxussűrűségű és 414 MPa-t meghaladó folyáshatású anyagok;
2. Összelektromágneses 3D homopoláris előmágnesezésű konstrukciók működtető-szerkezetekhez; vagy
3. Magas hőmérsékletű (450K [177 °C] vagy afeletti) pozícióérzékelők.
2A101A 2A001-ben meghatározottaktól eltérő golyóscsapágyak, amelyeknél az összes tűrés az ISO 492 szabvány 2. tűrési osztályába (vagy az ANSI/ABMA 20 szabvány ABEC-9 tűrési osztályába, vagy más nemzeti szabványokba) tartozó vagy jobb minősítést kapott, és amelyek az alábbi tulajdonságok mindegyikével rendelkeznek:
a. A belső gyűrűfurat 12 mm és 50 mm közötti átmérőjű;
b. A külső gyűrűfurat 25 mm és 100 mm közötti átmérőjű; és
c. Szélessége 10 mm és 20 mm közötti.
2A225Folyékony aktinoida fémeknek ellenálló anyagból készült olvasztótégelyek, az alábbiak szerint:
a. Olvasztótégelyek, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
1. 150 cm3 és 8 000 cm3 közötti űrtartalom; és
2. A következő legfeljebb 2 tömegszázalékos: teljes szennyeződéstartalmú anyagok bármelyikéből vagy azok kombinációjából készültek, illetve azzal vonták be őket:
a. Kalcium-fluorid (CaF2);
b. Kalcium-cirkonát (metacirkonát) (CaZrO3);
c. Cérium-szulfid (Ce2S3);
d. Erbium-oxid (erbia) (Er2O3);
e. Hafnium-oxid (hafnia) (HfO2);
f. Magnézium-oxid (MgO);
g. Nitridált nióbium-titán-volfrám ötvözet (kb. 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W);
h. Ittrium-oxid (ittria) (Y2O3); vagy
i. Cirkónium-oxid (cirkónia) (ZrO2);
b. Olvasztótégelyek, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
1. 50 cm3 és 2 000 cm3 közötti űrtartalom; és
2. 99,9 % vagy nagyobb tisztaságú tantálból készültek vagy azzal bélelték ki;
c. Olvasztótégelyek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 50 cm3 és 2 000 cm3 közötti űrtartalom;
2. 98 % vagy nagyobb tisztaságú tantálból készültek vagy azzal bélelték ki; és
3. Tantál-karbiddal, -nitriddel vagy -boriddal vagy ezek bármilyen kombinációjával vonták be.
2A226Szelepek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a. 5 mm vagy nagyobb ’névleges méret’;
b. Csőmembrános tömítésű; és
c. Teljes egészében alumíniumból, alumíniumötvözetekből, nikkelből, illetve 60 % vagy annál nagyobb nikkeltartalmú ötvözetekből készült, vagy ezekkel vonták be.
Műszaki megjegyzés:
A 2A226 pontban a ’névleges méret’ az eltérő kimeneti és bemeneti átmérőjű szelepek esetében a legkisebb átmérőre vonatkozik.
2BVizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezések
Műszaki megjegyzések:
1. A szekunder párhuzamos kontúrozó tengelyek (azaz a horizontális fúró-marómű w-tengelye, vagy a szekunder forgótengely, amelynek középvonala párhuzamos a primer forgótengellyel) nem számítanak bele a kontúrozó tengelyek összmennyiségébe. A forgótengelyeknek nem feltétlenül kell 360 °-os szögben forogniuk. A forgótengely lineáris eszközzel (pl. csavarral vagy fogasléccel) is meghajtható.
2. A 2B alkalmazásában a „kontúrvezérlésre” egyidejűleg koordinálható tengelyek száma azoknak a tengelyeknek a száma, amelyek mentén vagy amelyek körül a munkadarab előállítása során egyidejű vagy egymással összefüggő mozgások jönnek létre a munkadarab és a szerszám között. Nem tartoznak ide azok a kiegészítő tengelyek, amelyek mentén vagy amelyek körül a gépben megvalósuló egyéb relatív mozgások létrejönnek, mint például:
a. Korong-élező rendszerek köszörűgépekben;
b. Különálló munkadarabok összeszerelésére tervezett párhuzamos rotációs tengelyek;
c. A munkadarab különböző végeit egy tokmányba befogva ugyannak a munkadarabnak a manipulálására tervezett kolineáris rotációs tengelyek.
3. A tengely nómenklatúrája feleljen meg az ISO 841:2001, – Ipari automatizálási rendszerek és integráció – Számjegyvezérlésű gépek – Koordináta-rendszer és mozgásnómenklatúra’ nemzetközi szabványnak.
4. A 2B001–2B009 alkalmazásában a „billenő orsó” forgótengelynek számít;
5. Az egyedi teszt protokollok alternatívájaként a garantált „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” használható minden szerszámgépmodell esetében, az alábbiak szerint:
a. Egy modellből öt gépet ki kell választani értékelésre;
b. Az ISO 2302:2014 szerint mérje meg a hossztengelyi visszaállási pontosságot (R↑,R↓), és értékelje mind az öt gép mindegyik tengelyének „egyirányú pozicionálási ismételhetőségét”.
c.
Határozza meg mind az öt gép minden tengelyén mért „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” értékek számtani középértékét. Az „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” értékeinek így kapott számtani középértékei lesznek a modell egyes tengelyeire vonatkozó garantált értékek
;
d. Mivel a 2. kategória minden hossztengelyre utal, ezért annyi garantált „egyirányú pozicionálási ismételhetőségi” érték van, ahány hossztengely;
e. Ha a 2B001.a.–2B001.c. által nem ellenőrzött szerszámgéptípus bármelyik tengelyének ’garantált „egyirányú pozicionálási ismételhetősége”’ az egyes szerszámgépmodellek 0,7 μm-rel megnövelt, meghatározott „egyirányú pozicionálási ismételhetőségével” megegyezik vagy annál kisebb, a gyártónak a pontossági szintet tizennyolc havonta meg kell erősítenie.
6. A 2B001.a.–2B001.c. alkalmazásában, az ISO 230-2:2014 nemzetközi szabvány vagy azzal egyenértékű nemzeti szabvány szerint meghatározott, a szerszámgépek „egyirányú pozicionálási ismételhetőségére” vonatkozó mérési bizonytalanságot nem kell figyelembe venni.
7. A 2B001.a.–2B001.c. alkalmazásában a tengelyek mérését az ISO 230-2:2014 5.3.2. pontjában leírt teszteljárásoknak megfelelően kell elvégezni. A 2 méternél hosszabb tengelyekre vonatkozó teszteket 2 m feletti szegmenseken kell végezni. A 4 méternél hosszabb tengelyek esetében több tesztre van szükség (pl. két teszt a 4 méternél hosszabb, de legfeljebb 8 méteres tengelyek esetében, három teszt a 8 méternél hosszabb, de legfeljebb 12 méteres tesztek esetében), minden esetben 2 méternél nagyobb szegmenseken, a tengely hosszán egyenlő távolságonként elosztva. A tesztszegmensek a teljes tengelyhossz mentén egyenlő távolságra helyezkednek el, a hossztöbbletet pedig szintén el kell osztani a tesztszegmensek elején, közepén és végén. Az összes tesztszegmens tekintetében mért legkisebb „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” értéket kell jelenteni.
2B001Szerszámgépek és azok bármely kombinációja fémek, kerámiák, vagy „kompozitok” eltávolítására (vagy vágására), amelyek a gyártó műszaki specifikációja szerint „számjegyvezérlés” céljából elektronikus eszközökkel felszerelhetők, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 2B201.
1. megjegyzés: A 2B001 nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten fogaskerekek gyártására tervezett szerszámgépeket. Ilyen gépekhez lásd a 2B003-at.
2. megjegyzés: A 2B001 nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten az alábbiak bármelyikének gyártására tervezett szerszámgépeket:
a. Forgattyústengelyek vagy bütyköstengelyek;
b. Szerszámok vagy vágógépek;
c. Sajtoló csigák;
d. Vésett vagy csiszolt ékszer darabok; vagy
e. Fogászati protézisek.
3. megjegyzés: Az olyan szerszámgépet, amely az eszterga-, maró- vagy köszörűgép funkciók közül legalább kettővel rendelkezik (pl.: maró funkcióval rendelkező esztergagép), az alkalmazandó 2B001.a., b. vagy c. pont mindegyike alapján értékelni kell.
N.B.: Az optikai megmunkálógépek tekintetében lásd a 2B002 pontot.
a. Esztergagépek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Az „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” egy vagy több hossztengely mentén 1,1 μm-rel egyenlő vagy annál kisebb (jobb); és
2. Kettő vagy több tengely, amelyek egyidejűleg koordinálhatók „kontúrvezérlésre”;
Megjegyzés: 2B001.a. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten kontaktlencsék gyártására tervezett, az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkező esztergagépeket:
a. a gépkezelő kizárólag szemészeti alkalmazású szoftvert használ az adatbevitel programozására; és
b. nem használ vákuumos befogót.
b. Marógépek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. Rendelkezik a következők mindegyikével:
a. Az „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” egy vagy több hossztengely mentén 1,1 μm-rel egyenlő vagy annál kisebb (jobb); és
b. Három hossztengely, plusz egy forgótengely, amelyek egyidejűleg koordinálhatók „kontúrvezérlésre”;
2. Öt, vagy több tengely, amelyek egyidejűleg koordinálhatók „kontúrvezérlésre” és rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
N.B.: A 'párhuzamos kinematikájú szerszámgépeket' a 2B001.b.2.d. pont határozza meg.
a. Az „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” egy vagy több hossztengely mentén 1,1 μm-rel egyenlő vagy annál kisebb (jobb), 1 m-nél kisebb bejárási úthossz esetén;
b. Az „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” egy vagy több hossztengely mentén 1,4 μm-rel egyenlő vagy annál kisebb (jobb), 1 m-nél hosszabb, de 4 m-nél rövidebb bejárási úthossz esetén;
c. Az „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” egy vagy több hossztengely mentén 6,0 μm-rel egyenlő vagy annál kisebb (jobb), 4 m-es vagy annál nagyobb bejárási úthossz esetén; vagy
d. 'párhuzamos kinematikájú szerszámgép';
Műszaki megjegyzés:
A 'párhuzamos kinematikájú szerszámgép' olyan szerszámgép, amely több, platformmal és vezérlőtaggal összekapcsolt rúdból áll; mindegyik vezérlőtag egymással egyidejűleg és függetlenül működteti a kapcsolódó rudat.
3. Koordináta fúrógépek esetében az „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” egy vagy több hossztengely mentén 1,1 μm-rel egyenlő vagy annál kisebb (jobb); vagy
4. A következők mindegyikével rendelkező egyfogú marógépek:
a. Az orsó „kiesése a beállításból” és „excentere” kisebb (jobb) mint 0,0004 mm TIR; és
b. A csúszómozgás szögeltérése (oldalirányú kitérése, emelkedése és elfordulása) 300 mm-es úton kisebb (jobb) mint 2 ívmásodperc TIR;
c. Köszörűgépek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. Rendelkezik a következők mindegyikével:
a. Az „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” egy vagy több hossztengely mentén 1,1 μm-rel egyenlő vagy annál kisebb (jobb) és
b. Három, vagy több tengely, amelyek egyidejűleg koordinálhatók „kontúrvezérlésre”; vagy
2. Öt, vagy több tengely, amelyek egyidejűleg koordinálhatók „kontúrvezérlésre” és rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. Az „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” egy vagy több hossztengely mentén 1,1 μm-rel egyenlő vagy annál kisebb (jobb), 1 m-nél kisebb bejárási úthossz esetén;
b. Az „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” egy vagy több hossztengely mentén 1,4 μm-rel egyenlő vagy annál kisebb (jobb), 1 m-es vagy annál hosszabb, de 4 m-nél rövidebb bejárási úthossz esetén; vagy
c. Az „egyirányú pozicionálási ismételhetőség” egy vagy több hossztengely mentén 6,0 μm-rel egyenlő vagy annál kisebb (jobb), 4 m-es vagy annál nagyobb bejárási úthossz esetén;
Megjegyzés: A 2B001.c. nem vonja ellenőrzés alá a következő köszörűgépeket:
a. Külső, belső és külső-belső palástköszörűgépek, amelyek rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
1. Kizárólag palástköszörülésre szolgálnak; és
2. A munkadarab maximális külső átmérője, vagy hossza 150 mm.
b. Kifejezetten koordinátaköszörűnek tervezett gépek, amelyek nem rendelkeznek Z-tengellyel vagy W-tengellyel, és „egyirányú pozicionálási ismételhetőségük” 1,1 μm-nél kisebb (jobb)
c. Felületköszörűk.
d. Nem-vezetékes típusú villamos kisülésű gépek (EDM), amelyek két vagy több olyan forgótengellyel rendelkeznek, amelyek egyidejűleg koordinálhatók „kontúrvezérlésre”.
e. Fémek, kerámiák, vagy „kompozitok” eltávolítására szolgáló szerszámgépek, amelyek rendelkeznek a következő tulajdonságok mindegyikével:
1. Az anyageltávolítás a következő módszerek bármelyikével történik:
a. Víz, vagy egyéb folyadéksugarak, beleértve a koptatóanyagot alkalmazókat is;
b. Elektronsugár; vagy
c. „Lézer”-sugár; és
2. Legalább két forgótengely, amelyek az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkeznek:
a. Egyidejűleg koordinálhatók „kontúrvezérlésre”; és
b. 0,003 °-nál kisebb (jobb) pozicionálási „pontosság”;
f. Mély-lyuk fúrógépek és a mély-lyuk fúrásra módosított esztergagépek 5 m-t meghaladó lyukmélység kapacitással.
2B002Számjegyvezérlésű, nem gömbölyű optikai felület kialakítása céljából szelektív anyagleválasztásra alkalmas, az alábbi tulajdonságok mindegyikével rendelkező optikai megmunkálógépek:
a. A forma 1,0 μm-nél vékonyabb (jobb) megmunkálása;
b. 100 nm négyzetes középértéknél (rms) kisebb (jobb) egyenetlenségű megmunkálás;
c. Legalább négy, „kontúrvezérlés” céljából egyidejűleg koordinálható tengely; és
d. Működése során az alábbi eljárások valamelyikét alkalmazza:
1. magnetoreológiai megmunkálás (’MRF’);
2. elektroreológiai megmunkálás (’ERF’);
3. ’energia részecske sugaras felület megmunkálás’;
4. ’rugalmas membrán-eszközös megmunkálás’; vagy
5. ’folyadéksugaras megmunkálás’.
Műszaki megjegyzések:
A 2B002 alkalmazásában:
1. az ’MRF’ olyan anyagleválasztó eljárás, amelynek során olyan abrazív mágneses folyadékot használnak, amelynek viszkozitását mágneses mező vezérli.
2. az ’ERF’ olyan anyagleválasztó eljárás, amelynek során olyan abrazív folyadékot használnak, amelynek viszkozitását elektromos mező vezérli.
3. az’ energia részecske sugaras felület megmunkálás’ reaktív atomplazmát (RAP) vagy ionsugarakat használ fel szelektív anyagleválasztás céljára.
4. a ’rugalmas membrán-eszközös megmunkálás’ olyan eljárás, amelynek során a nyomás alatt álló membrán oly módon deformálódik, hogy kis területen érintkezzen a munkadarabbal.
5. a ’folyadéksugaras megmunkálás’ folyadéksugarat használ anyagleválasztás céljára.
2B003„Számjegyvezérlésű” vagy kézi szerszámgépek, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, vezérlés és tartozékok, amelyeket kifejezetten olyan edzett (Rc = 40 vagy nagyobb), az AGMA 14-nál jobb minőségűre kikészített (ami az ISO 1328 3. osztályának felel meg) homlokfogaskerekek, ferde fogazású és kettős ferde fogazású fogaskerekek marására, megmunkálására, köszörülésére vagy hónolására terveztek, amelyeknél a fogosztás átmérője meghaladja az 1 250 mm-t, a homlokszélesség az osztásátmérő 15 %-a vagy annál nagyobb.
2B004„Izosztatikus melegsajtolók” és a kifejezetten ezekhez tervezett tartozékok, amelyek rendelkeznek a következők mindegyikével:
N.B.: LÁSD MÉG: 2B104 ÉS 2B204.
a. A zárt térben, szabályozott hőmérsékletű környezetben működő, és 406 mm vagy annál nagyobb belső átmérőjű kamrával rendelkező berendezések; és
b. Rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
1. 207 MPa-t meghaladó maximális üzemi nyomás;
2. 1 773 K (500 °C) fölötti ellenőrzött hőmérsékleti környezet; vagy
3. A szénhidrogénes impregnálásra és a keletkező gáznemű bomlástermékek eltávolítására szolgáló berendezés.
Műszaki megjegyzés:
A belső kamra mérete annak a kamrának a mérete, amelyben mind az üzemi hőmérséklet, mind az üzemi nyomás elérhető, és nem foglalja magában a rögzítőelemeket. Ez a méret a nyomáskamra belső átmérője vagy a szigetelt kemence belső átmérője közül a kisebbnek a mérete lesz, attól függően, hogy a két kamra közül melyik helyezkedik el a másikban.
N.B.: A külön tervezett sajtolótömbökkel, formákkal és szabályozókkal kapcsolatban lásd az 1B003 és, 9B009 pontot és a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
2B005A 2E003.f.-et követő táblázatban és kapcsolódó jegyzetekben meghatározott folyamatok révén, kifejezetten szervetlen borítások, bevonatok és felületmódosítások nem-elektronikus szubsztrátumokra történő felvitelére, megmunkálására és folyamat közbeni ellenőrzésére tervezett berendezések, és a kifejezetten ezekhez tervezett automatizált kezelő, pozicionáló, manipuláló és ellenőrző alkatrészek, ideértve a következőket:
a. Kémiai gőzfázisú leválasztó (CVD) gyártóberendezések, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
N.B.: LÁSD MÉG: 2B105.
1. A következők egyike céljából módosított folyamat:
a. Pulzáló CVD;
b. Ellenőrzött magformálásos termikus bontás (CNTD); vagy
c. Plazmadúsításos vagy plazmasegítéses CVD; és
2. Rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
a. Nagyvákuumú (egyenlő vagy kisebb, mint 0,01 Pa) forgó tömítést tartalmaznak; vagy
b. In situ bevonatvastagság-ellenőrzést alkalmaz;
b. Ionimplantációs gyártóberendezés, amelynek sugárárama 5 mA, vagy nagyobb;
c. Elektronsugaras fizikai gőzleválasztásos (EB-PVD) gyártóberendezés 80 kW feletti névleges táprendszerrel, amely rendelkezik az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. „Lézeres” folyadékszint-ellenőrző berendezés, amely pontosan szabályozza a tömbelőtolási sebességet; vagy
2. Számítógéppel szabályozott sebesség-ellenőrző rendszer, amely a két vagy több elemet tartalmazó bevonat leválasztási sebességének szabályozására az elgőzölögtetett áramban lévő ionizált atomok fotolumineszcenciájának elvét alkalmazza;
d. Plazmaszórásos gyártóberendezés, amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. Ellenőrzött, csökkentett nyomású atmoszférában működik (a fúvóka belépőnyílásában és 300 mm-rel fölötte mérve ez 10 kPa vagy annál kevesebb), olyan vákuumkamrában, amely képes 0,01 Pa alatti légritkítás elérésére a szórási folyamatot megelőzően; vagy
2. In situ bevonatvastagság-ellenőrzést alkalmaz;
e. Katódporlasztásos gyártóberendezés, amely 15 μm/óra vagy nagyobb rétegépülési sebességnél képes 0,1 mA/mm2 vagy nagyobb áramsűrűség létesítésére;
f. Katódív-depozíciós gyártóberendezés, amely tartalmazza a katódon lévő ív helyzetének szabályozására szolgáló elektromágnesek rácsát;
g. Ionbevonat-készítő berendezés, amely alkalmas a következők bármelyikének in situ mérésére:
1. Bevonatvastagság a szubsztrátumon és a sebesség szabályozása; vagy
2. Optikai jellemzők;
Megjegyzés: A 2B005 nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a vágó, vagy szerszámgépekhez tervezett kémiai gőzfázisú, katódív- és katódporlasztásos, valamint ionbevonat-készítő és ionbeültető berendezéseket.
2B006Méretvizsgáló vagy mérőrendszerek, berendezések és „elektronikus részegységek”, az alábbiak szerint:
a. Számítógép-vezérlésű, vagy „számjegyvezérlésű” koordinált mérőgépek (CMM), amelyek ISO 10360-2 (2009) szerint ellenőrzött háromdimenziós (térfogati) maximális megengedhető hosszmérési hibája (E0,MPE) a gép működési tartományának (azaz a tengelyek hosszán belüli) bármely pontján egyenlő vagy kisebb (jobb) mint (1,7 + L/1 000 ) μm (L a mért hossz mm-ben);
Műszaki megjegyzés:
A CMM-nek a gyártó által meghatározott legpontosabb beállítása (pl. az alábbiak mindegyikéből a legjobb: érzékelő, a tű hosszúsága, mozgási paraméterek, környezet), valamint az összes rendelkezésre álló kompenzáció melletti E0,MPE-t az 1,7 + L/1 000 -res határértékkel kell összevetni.
N.B.: LÁSD MÉG 2B206.
b. Lineáris és szögelmozdulás-mérő eszközök, az alábbiak szerint:
1. ’Lineáris elmozdulást’ mérő eszközök, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
Megjegyzés: Az elmozdulástmérő „lézer” interferométereket csak a 2B006.b.1.c. vonja ellenőrzés alá.
Műszaki megjegyzés:
A2B006.b.1. alkalmazásában a ’lineáris elmozdulás’ a mérőszonda és a mért tárgy közötti távolság m változását jelenti.
a. Nem érintkező típusú mérési rendszerek, amelyek „felbontóképessége” legfeljebb 0,2 mm mérési tartományban 0,2 μm vagy annál kisebb (jobb);
b. Lineáris változódifferenciáló transzformátor-rendszerek (LVDT), amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
a. 0,1 % vagy annál kisebb (jobb) „linearitás”, amelyet a legfeljebb ± 5 mm ’teljes működési tartománnyal’ rendelkező LVDT-k esetében 0-tól a ’teljes működési tartományig’ mérnek; vagy
b. 0,1 % vagy annál kisebb (jobb) „linearitás”, amelyet a ± 5 mm-nél nagyobb ’teljes működési tartománnyal’ rendelkező LVDT-k esetében 0-tól 5 mm-ig mérnek; és
2. Szabványos környezeti vizsgálati hőmérsékleten ± 1 K 0,1 %/nap vagy annál kisebb (jobb) drift;
Műszaki megjegyzés:
A 2B006.b.1.b. alkalmazásában a 'teljes működési tartomány' az LVDT teljes lehetséges lineáris elmozdulásának fele. Például a legfeljebb ±5 mm 'teljes működési tartományú' LVDT-k teljes lehetséges lineáris elmozdulás 10 mm lehet.
c. Mérőrendszerek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. „Lézert” tartalmaznak; és
2. Az alábbi jellemzők mindegyikét legalább 12 órán keresztül képesek 20±1 °C hőmérsékleten fenntartani:
a. a „felbontóképesség” a teljes skálán 0,1 μm vagy annál kisebb (jobb); és
b. a levegő törésmutatójának kompenzálása esetén (0,2 + L/2 000 ) μm vagy annál kisebb (jobb) „mérési bizonytalanság” elérésre képes („L” a mm-ben mért hosszúság) a mérési tartomány bármely pontján; vagy
d. A 2B006.b.1.c.-ben meghatározott rendszerekben kifejezetten a visszacsatolási képesség biztosítására kialakított „elektronikus részegységek”.
Megjegyzés: A 2B006.b.1. nem vonja ellenőrzés alá az olyan interferométer mérőrendszereket, amelyek visszacsatolási technikák alkalmazása nélküli működésre tervezett automatikus szabályozórendszerrel rendelkeznek, és a szerszámgépek, méretellenőrző gépek és egyéb berendezések elcsúszási hibájának mérésére „lézert” alkalmaznak.
2. Szögelmozdulás-mérő berendezések, amelyek „szögpontossága” 0,00025 ° vagy annál kisebb (jobb);
Megjegyzés: A 2B006.b.2. nem vonja ellenőrzés alá az olyan optikai eszközöket, mint például az autokollimátorok, amelyek párhuzamosított fényt (lézert) használnak a tükör szögeltérésének érzékelésére.
c. A felületi egyenetlenség (ideértve a felületi hibákat is) mérésére szolgáló berendezés, amely az optikai szórást 0,5 nm vagy annál kisebb (jobb) érzékenységgel méri;
Megjegyzés: A2B006 a 2B001-ben meghatározottaktól eltérő azon szerszámgépekre is kiterjed, amelyek mérőberendezésként is felhasználhatók, feltéve hogy megfelelnek a mérőberendezés funkcióval szemben támasztott követelményeknek, vagy azokat meghaladják.
2B007„Robotok” és a kifejezetten ezekhez tervezett vezérlő- és „működtető egységek”, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
N.B.: LÁSD MÉG: 2B207.
a. Képesek a „programok” generálására vagy módosítására, illetve a numerikus programadatok generálására vagy módosítására szolgáló teljes háromdimenziós kép valósidejű feldolgozására, vagy teljes háromdimenziós ’helyszínelemzésre’;
Műszaki megjegyzés:
A helyszínelemzés korlátozás nem foglalja magába a harmadik dimenzió megközelítését egy adott látószögből nézve, vagy a korlátozott szürkeskála interpretálását, meghatározott feladathoz a mélység vagy a textúra érzékelésére (2 1/2 D).
b. Kifejezetten a potenciális robbanóanyagok környezetében történő felhasználásra alkalmazandó nemzeti biztonsági szabványoknak megfelelően tervezték;
Megjegyzés: A 2B007 b. pont nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a festékszóró kamrákba tervezett „robotokat”.
c. Sugárzással szemben ellenállóvá tervezték és méretezték, annak érdekében, hogy a működés romlása nélkül ellenálljon 5 × 103 Gy (szilícium), vagy annál nagyobb sugárzásnak; vagy
Műszaki megjegyzés:
A Gy (szilícium) mértékegység árnyékolatlan szilícium minta Joule per kilogrammban megadott energiaelnyelésére vonatkozik, ha azt ionizáló sugárzásnak teszik ki.
d. Kifejezetten 30 000 m-t meghaladó magasságokban történő üzemelésre tervezték.
2B008Kifejezetten szerszámgépekhez, vagy méretvizsgáló vagy mérőrendszerekhez tervezett részegységek vagy egységek, az alábbiak szerint:
a. Lineáris pozíció visszacsatolású egységek, amelyek teljes „pontossága” kisebb (jobb), mint (800 + (600 × L/1 000 )) nm („L” az effektív hossz mm-ben);
N.B.: A „lézer” rendszereket lásd még: 2B006.b.1.c. és d. ponthoz fűzött megjegyzés.
b. Forgó visszacsatoló egységek, amelyek „pontossága” kisebb (jobb), mint 0,00025 °;
N.B.: A „lézer” rendszerek tekintetében lásd még: 2B006.b.2. ponthoz fűzött megjegyzés.
Megjegyzés: A 2B008.a. és 2B008.b. olyan egységeket von ellenőrzés alá, amelyeket a visszacsatolásos vezérléshez kapcsolódó helymeghatározási információk megállapítására terveztek; ilyenek például az induktív típusú berendezések, kalibrált mérlegek, infravörös, vagy „lézer” rendszerek).
c. „Összetett forgóasztalok” és „billenőorsók”, amelyek a gyártó specifikációja szerint képesek a szerszámgépeknek a 2B alatt meghatározott szinteket meghaladó feljavítására.
2B009Centrifugális és megfolyatásos elven működő formázógépek, amelyek a gyártó műszaki specifikációi szerint felszerelhetők „számjegyvezérlő” egységgel, vagy számítógép vezérléssel, és rendelkeznek az alábbi összes jellemzővel:
N.B.: LÁSD MÉG: 2B109 ÉS 2B209.
a. Három, vagy több tengely, amelyek egyidejűleg koordinálhatók „kontúrvezérlésre”; vagy
b. A görgőerő több, mint 60 kN.
Műszaki megjegyzés:
A 2B009 pont alkalmazásában a centrifugális és a megfolyatásos formázás funkcióját kombináló gépeket megfolyatásos formázógépeknek kell tekinteni.
2B104A 2B104 alatt szabályozottaktól eltérő „izosztatikus prések”, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
N.B.: LÁSD MÉG: 2B204.
a. 69 MPa vagy annál nagyobb maximális üzemi nyomás;
b. 873 K (600 °C) vagy annál magasabb szabályozott hőmérsékletű környezet létrehozására és fenntartására tervezték; és
c. 254 mm, vagy azt meghaladó belső átmérőjű kamraüreggel rendelkeznek.
2B105Szén-szén kompozitok tömörítésére tervezett vagy módosított, a 2B005.a. alatt meghatározottaktól eltérő kémiai gőzfázisú leválasztó CVD kemencék.
2B109A 2B009 alatt meghatározottaktól eltérő, megfolyatásos elven működő formázógépek és a kifejezetten azokhoz tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 2B209.
a. Megfolyatásos elven működő formázógépek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. A gyártó műszaki specifikációja szerint felszerelhetők „számjegyvezérlő” egységgel, vagy számítógép vezérléssel, még ha ilyen egységgel nem is látták el; és
2. Több mint két tengellyel rendelkezik, amelyek egyidejűleg koordinálhatók „kontúrvezérlésre”.
b. Kifejezetten a 2B009 vagy 2B109.a. alatt meghatározott megfolyatásos elven működő formázógépekhez tervezett alkatrészek.
Megjegyzés: A 2B109 nem vonja ellenőrzés alá azokat a gépeket, amelyek nem használhatók a 9A005, a 9A007.a. vagy a 9A105.a. alatt meghatározott meghajtó alkatrészek és berendezések (pl. motorházak) gyártásában.
Műszaki megjegyzés:
A centrifugális és a megfolyatásos formázás funkcióját kombináló gépeket a 2B109 alkalmazásában megfolyatásos formázógépeknek kell tekinteni.
2B116Rázóvizsgálati rendszerek, berendezések és azok alkatrészei, az alábbiak szerint:
a. Digitális szabályozóval rendelkező, visszacsatolást, vagy zárthurkú technikát alkalmazó rázóvizsgálati rendszerek, amelyek képesek valamely rendszert 10 g rms-nek megfelelő vagy azt meghaladó effektív gyorsulással a 20 Hz és 2 kHz közötti teljes tartományban rázni, míg „csupasz asztalon” mérve képesek 50 kN-nak megfelelő vagy azt meghaladó erő közlésére;
b. A 2B116.a. alatt meghatározott rázóvizsgálati rendszerekkel történő felhasználásra tervezett digitális szabályozók, a kifejezetten az 5 kHz-et meghaladó ’valós idejű szabályozási sávszélességre’ tervezett rázóvizsgálati szoftverekkel.
Műszaki megjegyzés:
A 2B116.a. alatt meghatározott rázóvizsgálati rendszerekben használható rázóberendezések (rázóegységek) kapcsolódó erősítővel vagy anélkül, amelyek ’csupasz asztalon’ mérve képesek 50 kN-nak megfelelő vagy azt meghaladó erő közlésére;
c. A 2B116.a. alatt meghatározott rázóvizsgálati rendszerekben használható rázóberendezések (rázóegységek) kapcsolódó erősítővel vagy anélkül, amelyek ’csupasz asztalon’ mérve képesek 50 kN-nak megfelelő vagy azt meghaladó erő közlésére;
d. A 2B116.a. alatt meghatározott rázóvizsgálati rendszerekben használható teszt darab tartószerkezetek és elektronikus egységek, amelyeket arra terveztek, hogy a többszörös rázóegységeket olyan rendszerben kombinálják, amely ’csupasz asztalon’ mérve képes 50 kN-nak megfelelő vagy azt meghaladó effektív kombinált erő közlésére.
Műszaki megjegyzés:
A 2B116 alkalmazásában a ’csupasz asztal’ tartozékok, vagy rögzítők nélküli sima asztalt vagy felületet jelent.
2B117A 2B004, 2B005.a., 2B104 vagy 2B105 alatt meghatározottaktól eltérő berendezés- és folyamatszabályzók, amelyeket szerkezeti kompozit rakéta fúvókák és visszatérő egységek orrcsúcsainak tömörítésére és pirolízisére terveztek vagy módosítottak.
2B119Kiegyensúlyozó gépek és kapcsolódó berendezések, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 2B219.
a. Kiegyensúlyozó gépek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Nem képesek 3 kg-nál nagyobb tömegű rotorok/szerelvények kiegyensúlyozására;
2. Képesek 12 500 ford./percnél nagyobb fordulatszámon rotorokat/szerelvényeket kiegyensúlyozni;
3. Képesek a kiegyensúlyozatlanságot két vagy több síkban kijavítani; vagy
4. Képesek a rotort annak tömegére vonatkoztatott 0,2 g mm/kg mértékű fajlagos megmaradó kiegyensúlyozatlansági hibáig kiegyensúlyozni;
Megjegyzés: A 2B119.a. nem vonja ellenőrzés alá a fogorvosi vagy egyéb gyógyászati berendezésekhez tervezett vagy módosított kiegyensúlyozó gépeket.
b. A 2B119.a. alatt meghatározott gépek használtára tervezett vagy módosított kijelző fejek.
Műszaki megjegyzés:
A kijelző fejeket sokszor kiegyensúlyozó műszerként ismerik.
2B120Mozgásszimulátorok vagy forgóasztalok, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a. Kettő vagy több tengely;
b. Elektromos táplálás vagy információs jelek vagy mindkettő továbbítására képes csúszógyűrűk vagy integrált érintésmentes eszközök beillesztésére tervezeték vagy alakították át őket; és
c. Rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. Bármelyik tengelye:
a. Képes 400 fok/s vagy nagyobb sebességre, illetve 30 fok/s vagy kisebb sebességre; és
b. A sebesség felbontás kisebb, mint 6 fok/s, és a pontosság 6 fok/s vagy jobb;
2. A legrosszabb eset szerinti sebesség stabilitás, 10 fok vagy annál nagyobb alatti átlagban egyenlő vagy jobb (kisebb), mint plusz vagy mínusz 0,05 %; vagy
3. A pozicionálási „pontosság” 5 ívmásodperc vagy annál kevesebb (jobb).
1. megjegyzés: A 2B120 nem vonja ellenőrzés alá a szerszámgépekhez vagy gyógyászati berendezésekhez tervezett vagy módosított forgóasztalokat. A szerszámgépek forgóasztalai tekintetében lásd: 2B008.
2. megjegyzés: A 2B120 pontban meghatározott mozgásszimulátorok vagy forgóasztalok továbbra is ellenőrzés alatt maradnak, függetlenül attól, hogy az export idején van-e rögzítve hozzájuk csúszógyűrű vagy integrált érintésmentes eszköz vagy sem.
2B121A 2B120 alatt meghatározottaktól eltérő pozícionáló asztalok (olyan berendezések, amelyek bármely tengely mentén képesek precíz fogatási pozícionálásra), amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a. kettő vagy több tengely; és
b. A pozicionálási „pontosság” 5 ívmásodperc vagy annál kevesebb (jobb).
Megjegyzés: A 2B121 nem vonja ellenőrzés alá a szerszámgépekhez vagy gyógyászati berendezésekhez tervezett vagy módosított forgóasztalokat. A szerszámgépek forgóasztalai tekintetében lásd: 2B008.
2B122Centrifugák, amelyek 100 g feletti gyorsítást képesek átadni, és amelyeket elektromos táplálás vagy információs jelek vagy mindkettő továbbítására képes csúszógyűrűk vagy integrált érintésmentes eszközök beillesztésére tervezetek vagy alakítottak át.
Megjegyzés: A 2B122 pontban meghatározott centrifugák továbbra is ellenőrzés alatt maradnak, függetlenül attól, hogy az export idején van-e rögzítve hozzájuk csúszógyűrű vagy integrált érintésmentes eszköz vagy sem.
2B201Fémek, kerámiák, vagy „kompozitok” eltávolítására vagy vágására szolgáló, a 2B001 alatt meghatározottaktól eltérő szerszámgépek és azok bármely kombinációja, amelyek a gyártó műszaki specifikációja szerint elektronikus eszközökkel szerelhetők fel a két, vagy több tengelyen, egyidejűleg történő „kontúrszabályozás” céljából, az alábbiak szerint:
Műszaki megjegyzések:
Az egyéni géptesztek helyett minden szerszámgépmodell esetében fel lehet használni a garantált ’pozicionálási pontosság’ ISO 230/2 (1988) ( 10 )vagy azzal egyenértékű nemzeti szabványok szerint végzett mérésekből, az alábbi eljárások alapján kapott szintjeit, amennyiben azokat a nemzeti hatóságok rendelkezésére bocsátják és azok elfogadják. A ’garantált’ pozicionálási pontosság meghatározása:
a. Egy modellből öt gépet ki kell választani értékelésre;
b. Meg kell mérni a hossztengely pontosságot az ISO 230/2 (1988 (10) ) szerint;
c. Mindegyik gép, mindegyik tengelyére meg kell határozni a pontosságot (A). Az „A” érték kiszámításának módszerét az ISO 230/2 (1988) (10) szabvány ismerteti;
d. Mindegyik tengelyre meg kell határozni az átlagos pontosságot. Ezek az átlagértékek lesznek az adott típus egyes tengelyekre vonatkozó garantált ’pozicionálási pontosságai’ (Âx Ây…);
e. Mivel a 2B201. pont minden hossztengelyre utal, ezért annyi garantált ’pozicionálási pontosság’ van, ahány hossztengely;
f. Ha a 2B201.a., 2B201.b. vagy 2B201.c által nem ellenőrzött szerszámgép bármelyik tengelyének garantált ’pozicionálási pontossága’ köszörűgépek esetén 6 μm vagy jobb (kevesebb), maró és forgácsológépek esetén pedig 8 μm vagy jobb (kevesebb), mindkettő az ISO 230/2 (1988) (10) szerint, a gyártónak a pontossági szintet tizennyolc havonta meg kell erősítenie.
a. Marógépek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
1. Az ISO 230/2 (1988) (10) vagy az annak megfelelő nemzeti szabvány szerint mért pozicionálási pontosság bármely hossztengely mentén „a rendelkezésre álló kompenzációkkal” 6 μm vagy annál kisebb (jobb);
2. Két, vagy több forgó kontúrtengely; vagy
2B201 a. (folytatás)
3. Öt, vagy több tengely, amelyek egyidejűleg koordinálhatók „kontúrvezérlésre”;
Megjegyzés: A 2B201.a. nem vonja ellenőrzés alá a következő jellemzőkkel rendelkező marógépeket:
a. Az X-tengely lökethossza meghaladja a 2 m-t; és
b. A teljes ’pozicionálási pontosság’ az X-tengelyen nagyobb (rosszabb), mint 30 μm.
b. Köszörűgépek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. Az ISO 230/2 (1988) ( 11 ) vagy az annak megfelelő nemzeti szabvány szerint mért pozicionálási pontosság bármely hossztengely mentén „a rendelkezésre álló kompenzációkkal” 4 μm vagy annál kisebb (jobb);
2. Két, vagy több forgó kontúrtengely; vagy
3. Öt, vagy több tengely, amelyek egyidejűleg koordinálhatók „kontúrvezérlésre”;
Megjegyzés: A 2B001.b. nem vonja ellenőrzés alá a következő köszörűgépeket:
a. Külső, belső és külső-belső palástköszörűgépek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. 150 mm maximális külső átmérőjű, vagy hosszúságú munkadarab előállítására korlátozottak; és
2. X, z és c tengelyre korlátozottak;
b. Z vagy w tengellyel nem rendelkező koordináta köszörűk, az ISO 230/2 (1988) vagy az annak megfelelő nemzeti szabvány szerint 4 μm-nél kisebb (jobb) ’pozicionálási pontossággal’.
c. 35 mm-nél nagyobb átmérő megmunkálására alkalmas olyan esztergagépek, amelyek ISO 230/2 (1988) vagy az annak megfelelő nemzeti szabvány szerint mért ’pozicionálási pontossága’„a rendelkezésre álló kompenzációkkal”, bármely hossztengely mentén jobb (kisebb), mint 6 μm;
Megjegyzés: A 2B201.c. nem vonja ellenőrzés alá a hosszesztergálásra alkalmas/hosszirányban dolgozó rúdesztergákat (Swissturn), amennyiben a legnagyobb rúdátmérő nem haladja meg a 42 mm-t, és tokmány felszerelésére nincs lehetőség. A gépek 42 mm-t nem meghaladó átmérőjű alkatrészek előállításához szükséges fúró-, illetve maróteljesítménnyel rendelkezhetnek.
1. megjegyzés: A 2B201 nem vonja ellenőrzés alá azokat a különleges szerszámgépeket, amelyek kifejezetten az alábbi alkatrészek előállítására szolgálnak:
a. Fogaskerekek;
b. Forgattyústengelyek vagy bütyköstengelyek;
c. Szerszámok vagy vágógépek;
2B201 Megjegyzés 1 (folytatás)
d. Sajtoló csigák.
2. megjegyzés: Az olyan szerszámgépet, amely az esztarga-, maró- vagy köszörűgép funkciók közül legalább kettővel rendelkezik (pl.: maró funkcióval rendelkező esztergagép), az alkalmazandó 2B201.a., b. vagy c. pont mindegyike alapján értékelni kell.
2B204A 2B004 vagy a 2B104 alatt meghatározottaktól eltérő „izosztatikus prések” és kapcsolódó berendezések, az alábbiak szerint:
a. „Izosztatikus prések”, amelyek rendelkeznek az alábbi mindkét jellemzővel:
1. Képesek 69 MPa vagy annál nagyobb maximális üzemi nyomás elérésére; és
2. Kamraterük belső átmérője meghaladja a 152 mm-t;
b. Kifejezetten a 2B204.a. alatt meghatározott „izosztatikus présekhez” tervezett sajtolótömbök, formák és szabályozók.
Műszaki megjegyzés:
A 2B204 alkalmazásában a belső kamra mérete annak a kamrának a mérete, amelyben mind az üzemi hőmérséklet, mind az üzemi nyomás elérhető, és nem foglal magában rögzítőelemeket. Ez a méret a nyomáskamra belső átmérője vagy a szigetelt kemence belső átmérője közül a kisebbnek a mérete lesz, attól függően, hogy a két kamra közül melyik helyezkedik el a másikban.
2B206A 2B006 alatt meghatározottaktól eltérő méretellenőrző gépek, műszerek vagy rendszerek, az alábbiak szerint:
a. Számítógép-, vagy számjegy-vezérlésű koordinált mérőgépek (CMM), amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők egyikével:
1. Csak két tengellyel rendelkeznek és az ISO 10360-2(2009) szerint az E0x,MPE, E0y,MPE, vagy E0z,MPE bármelyikének kombinációjaként azonosított (egydimenziós) tengely mentén végzett hosszmérés legnagyobb megengedett mérési bizonytalansága a gép működési tartományának bármely pontján (azaz a tengely teljes hosszán) egyenlő, vagy kisebb (jobb), mint (1,25 + L/1 000 ) μm (ahol „L” a mért hossz mm-ben); vagy
2. Három vagy több tengellyel rendelkezik, és az ISO 10360-2 (2009) szerint ellenőrzött háromdimenziós (térfogati) maximális megengedhető hosszmérési hibája (E0,MPE) a gép működési tartományának (azaz a tengelyek hosszán belüli) bármely pontján egyenlő vagy kisebb (jobb) mint (1,7 + L/800) μm (L a mért hossz mm-ben);
Műszaki megjegyzés:
A CMM-nek a gyártó által az ISO 10360-2(2009) szerint meghatározott legpontosabb beállítása (pl. az alábbiak mindegyikéből a legjobb: érzékelő, a tű hosszúsága, mozgási paraméterek, környezet), valamint az összes rendelkezésre álló kompenzáció melletti E0,MPE-t az 1,7 + L/800-es határértékkel kell összevetni.
b. Féltengelyek egyidejű lineáris-szög ellenőrzésére szolgáló rendszerek, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
1. A „mérési bizonytalanság” bármely hossztengely mentén egyenlő, vagy kisebb (jobb), mint 3,5 μm/5 mm; és
2. 0,02 °, vagy az alatti „szögpozíció eltérés”.
1. megjegyzés: A mérőberendezésként is felhasználható szerszámgépek akkor esnek ellenőrzés alá, ha megfelelnek a szerszámgép funkcióval, vagy a mérőberendezés funkcióval szemben támasztott követelményeknek vagy meghaladják azokat.
2. megjegyzés: A 2B206 alatt leírt gép ellenőrzés alá tartozónak minősül, ha működési tartományában bárhol átlépi az ellenőrzési küszöböt.
Műszaki megjegyzések:
A 2B206 szerinti összes mérési értékparamétert plusz/mínusz értékként kell kezelni, azaz nem teljes sávként.
2B207A 2B007 alatt meghatározottaktól eltérő „robotok”, „működtető egységek” és vezérlőegységek, az alábbiak szerint:
a. „Robotok” vagy „működtető egységek”, amelyeket kifejezetten úgy terveztek, hogy megfeleljenek a nagy erejű robbanóanyagok kezelésével kapcsolatos nemzeti biztonsági szabványoknak (például megfelelnek a nagy erejű robbanóanyagokra vonatkozó villamos szabvány besorolásnak);
b. Kifejezetten a 2B207.a. alatt meghatározott „robotok” vagy „működtető egységek” részére tervezett vezérlőegységek.
2B209A 2B009, vagy a 2B109 alatt meghatározottaktól eltérő, megfolyatásos alakítási funkciókra képes megfolyatásos vagy centrifugális formázógépek, és gömbölyítőhengeres gépek, az alábbiak szerint:
a. Gépek, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
1. Három, vagy több görgő (aktív, vagy vezető); és
2. A gyártó műszaki specifikációja alapján felszerelhetők „számjegyvezérlő” egységgel, vagy számítógépes vezérléssel;
b. 75 és 400 mm közötti belső átmérőjű hengeres rotorok készítésére tervezett rotoralakító gömbölyítőhengeres gépek.
Megjegyzés: A 2B209.a. magában foglalja azokat a gépeket, amelyeknek csak egy, fém deformálására szolgáló görgővel plusz két olyan kiegészítő görgővel rendelkeznek, amely a gömbölyítőhengert megtámasztja, de a deformálási eljárásban közvetlenül nem vesz részt.
2B219Centrifugális többsíkú kiegyensúlyozó, állandó telepítésű vagy mozgatható, vízszintes vagy függőleges elrendezésű gépek, az alábbiak szerint:
a. Centrifugális kiegyensúlyozó gépek, amelyeket 600 mm vagy annál hosszabb flexibilis rotorok kiegyensúlyozására terveztek, és rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 75 mm-nél nagyobb henger vagy csap átmérő;
2. 0,9 és 23 kg közötti teherbírás; és
3. 5 000 fordulat/percnél nagyobb forgási sebességnél is képes kiegyensúlyozásra;
b. Centrifugális kiegyensúlyozó gépek, amelyeket üreges hengeres rotor alkatrészek kiegyensúlyozására terveztek, és rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 75 mm-nél nagyobb csap átmérő;
2. 0,9 és 23 kg közötti teherbírás;
3. Képes síkonként 0,01 kg × mm/kg vagy kisebb maradék kiegyensúlyozatlansági hibáig kiegyensúlyozni; és
4. Szíjhajtásos típusú.
2B225Távirányítású manipulátorok, amelyek alkalmasak radiokémiai elválasztási műveletekben és forró kamrákban végzett távirányítású tevékenységre, az alábbiak szerint:
a. Képesek benyúlni 0,6 m-re vagy mélyebbre a kamrába (falon keresztüli művelet); vagy
b. Képesek átnyúlni 0,6 m vagy annál vastagabb kamrafalú forró kamrába a tetőn keresztül (át a fal felett művelet).
Műszaki megjegyzés:
A távmanipulátorok az emberi műveletet viszik át egy távoli karra és végszerelvényre. Ezek lehetnek ’mester/szolga’ típusúak, és működhetnek botkormánnyal vagy billentyűzettel.
2B226Ellenőrzött környezetű (vákuum vagy inert gáz) indukciós kemencék és azok tápegységei, ideértve a következőket:
N.B: LÁSD MÉG: 3B.
a. Kemencék, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Alkalmasak 1 123 K (850 °C) feletti üzemelésre;
2. 600 mm, vagy annál kisebb átmérőjű indukciós tekerccsel rendelkeznek; és
3. Bemeneti teljesítményük 5 kW, vagy annál nagyobb;
b. Kifejezetten a 2B226.a. alatt meghatározott kemencékhez tervezett tápegységek, amelyek meghatározott teljesítmény kimenete 5 kW vagy több.
Megjegyzés: A 2B226.a. nem vonja ellenőrzés alá a félvezető szeletek feldolgozására tervezett kemencéket.
2B227Vákuum és szabályozott atmoszférájú fémkohászati olvasztó- és öntőkemencék és kapcsolódó berendezések,az alábbiak szerint:
a. Ívolvasztó- és öntőkemencék, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
1. 1 000 cm3 és 20 000 cm3 közötti felhasználható elektródakapacitás; és
2. Alkalmasak 1 973 K (1 700 °C) olvasztási hőmérséklet feletti üzemelésre.
b. Elektronsugaras olvasztó-, valamint plazmaatomizáló- és olvasztókemencék, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
1. 50 kW vagy nagyobb teljesítmény; és
2. Alkalmasak 1 473 K (1 200 °C) olvasztási hőmérséklet feletti üzemelésre.
c. Számítógépes vezérlő és megfigyelő rendszerek, amelyeket kifejezetten a 2B227.a. vagy b. pontja alatt meghatározott kemencékhez konfiguráltak.
2B228Rotorgyártó és szerelő berendezések, rotoregyengető berendezések, csőrugó kialakító tüskék és alaknyomók, az alábbiak szerint:
a. Rotorszerelő berendezés, gázcentrifuga rotorcső darabok, terelőlapok és zárósapkák összeállításához;
Megjegyzés: A 2B228.a. precíziós tüskéket, szorítóbilincseket és zsugorító illesztőgépeket foglal magában.
b. Rotoregyengető berendezések a gázcentrifuga rotorcsöveinek közös tengelyre történő beállításához.
Műszaki megjegyzés:
A 2B228.b. alatt meghatározott berendezések általában olyan precíziós mérőszondákat tartalmaznak, amelyek egy olyan számítógéphez vannak csatlakoztatva, amely ellenőrzi pl. a rotorcső darabok beállításához használt pneumatikus nyomófejek tevékenységét.
c. Csőrugó kialakító tüskék és alaknyomók, egymenetű csőrugók gyártásához.
Műszaki megjegyzés:
A 2B228.c. alkalmazásában a csőrugó rendelkezik a következő jellemzők mindegyikével:
1. 75 mm és 400 mm közötti belső átmérő;
2. 12,7 mm, vagy nagyobb hosszúság;
3. 2 mm-nél nagyobb bordamélység; és
4. nagy szilárdságú alumíniumötvözetekből, martenzites acélból, vagy nagy szilárdságú „szálas vagy rostos anyagból” készült.
2B230Mindenféle „nyomás távadó”, amely képes az abszolút nyomás mérésére, és rendelkezik az alábbi összes jellemzővel:
a. Alumíniumból, alumíniumötvözetből, alumínium-oxidból (timföld vagy zafír), nikkelből, legalább 60 tömegszázalékban nikkelt tartalmazó nikkelötvözetből vagy teljesen fluorizált szénhidrogén-polimerekből készült vagy ilyen anyagokkal védett nyomásérzékelő elemek;
b. Alumíniumból, alumíniumötvözetből, alumínium-oxidból (timföld vagy zafír), nikkelből, legalább 60 tömegszázalékban nikkelt tartalmazó nikkelötvözetből vagy teljesen fluorizált szénhidrogén-polimerekből készült vagy ilyen anyagokkal védett, a nyomásérzékelő elem lezárásához elengedhetetlen, és a folyamatmédiummal közvetlen érintkező szigetelések, amennyiben van ilyen; és
c. Rendelkeznek az alábbi jellemzők valamelyikével:
1. 13 kPa alatti teljes mérési skála, és a teljes skálára vetítve ± 1 %-nál jobb „pontosság”; vagy
2. 13 kPa, vagy afeletti mérési skála, és ± 130 Pa-nál nagyobb „pontosság”.
Műszaki megjegyzések:
1. A 2B230 alatt szereplő 'nyomásátalakító transzduktor' olyan eszköz, amely a nyomásértéket jellé alakítja át.
2. A 2B230 alkalmazásában a ’pontosság’ magában foglalja a nem-linearitást, a hiszterézist és a környezeti hőmérsékleten való ismételhetőséget.
2B231Vákuumszivattyúk, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a. 380 mm vagy nagyobb bemeneti csonk méret;
b. 15 m3/s vagy nagyobb szívási kapacitás; és és
c. Képes 13 mPa-nál jobb végső vákuumot létrehozni.
Műszaki megjegyzések:
1. A szivattyúzási sebességet a mérési pontnál, nitrogéngázzal, vagy levegővel kell meghatározni.
2. A végső vákuumot a szivattyú bemeneténél a bemeneti csonkot elzárva kell meghatározni.
2B232Nagy sebességű ágyúrendszerek (hajtóanyag, gáz, tekercses, elektromágneses, elektrotermikus vagy más fejlett rendszerek), amelyek képesek a lövedéket 1,5 km/s vagy nagyobb sebességre gyorsítani. N.B.:
N.B.: LÁSD MÉG: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
2B233Csőmembrános tömítésű csigakompresszor és csőmembrános tömítésű vákuumos csigaszivattyúk,
N.B.: LÁSD MÉG: 2B350.i.
a. Képesek 50 m3/ó vagy nagyobb bemeneti térfogatáramra;
b. Képesek 2:1 vagy nagyobb nyomásarányra; és
c. A folyamatgázzal kapcsolatba kerülő valamennyi felületük az alábbi anyagok valamelyikéből készült:
1. Alumínium vagy alumíniumötvözet;
2. Alumínium-oxid;
3. Rozsdamentes acél;
4. Nikkel vagy nikkelötvözet;
5. Foszforbronz; vagy
6. Fluort tartalmazó polimerek.
2B350Vegyipari gyártó létesítmények, berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
a. 0,1 m3-nél (100 l) nagyobb, de 20 m3-nél (20 000 l) kisebb teljes belső (geometrikus) térfogatú, keverővel ellátott, vagy keverő nélküli reaktoredények vagy reaktorok, ahol a feldolgozott vagy a jelen levő vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező valamennyi felület az alábbi anyagok bármelyikéből készült:
1. 25 tömegszázaléknál több nikkelt és 20 tömegszázaléknál több krómot tartalmazó ’ötvözetek’;
2. Fluort tartalmazó polimerek (35 tömegszázaléknál több fluort tartalmazó polimerikus vagy elasztomerikus anyagok);
3. Üveg (beleértve a vitrit vagy zománc bevonatot, vagy az üvegbélést);
4. Nikkel, vagy 40 tömegszázaléknál több nikkelt tartalmazó ’ötvözetek’;
5. Tantál vagy tantál ’ötvözet’;
6. Titán vagy titán ’ötvözet’;
7. Cirkónium, vagy cirkónium ’ötvözet’; vagy
8. Nióbium (kolumbium) vagy nióbium-’ötvözet’;
b. A 2B350.a. alatt meghatározott reaktoredényekben, vagy reaktorokban használatos keverők; továbbá a kifejezetten ilyen keverőkhöz tervezett keverőlapátok, lapátok vagy tengelyek ahol a keverőnek a bevitt, vagy a feldolgozott vegyszerrel (vegyszerekkel) érintkező valamennyi felülete az alábbi anyagok bármelyikéből készült:
1. 25 tömegszázaléknál több nikkelt és 20 tömegszázaléknál több krómot tartalmazó ’ötvözetek’;
2. Fluort tartalmazó polimerek (35 tömegszázaléknál több fluort tartalmazó polimerikus vagy elasztomerikus anyagok);
3. Üveg (beleértve a vitrit, vagy zománc bevonatot, vagy az üvegbélést);
4. Nikkel, vagy 40 tömegszázaléknál több nikkelt tartalmazó ’ötvözetek’;
5. Tantál vagy tantál ’ötvözet’;
6. Titán vagy titán ’ötvözet’;
7. Cirkónium, vagy cirkónium-’ötvözet’; vagy
8. Nióbium (kolumbium) vagy nióbium-’ötvözet’;
c. 0,1 m3-nél (100 liter) nagyobb teljes belső (geometrikus) térfogatú tárolótartályok, konténerek és gyűjtőtartályok, ahol a feldolgozott vagy a jelen levő vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező valamennyi felület az alábbi anyagok bármelyikéből készült:
1. 25 tömegszázaléknál több nikkelt és 20 tömegszázaléknál több krómot tartalmazó ’ötvözetek’;
2. Fluort tartalmazó polimerek (35 tömegszázaléknál több fluort tartalmazó polimerikus vagy elasztomerikus anyagok);
3. Üveg (beleértve a vitrit, vagy zománc bevonatot, vagy az üvegbélést);
4. Nikkel, vagy 40 tömegszázaléknál több nikkelt tartalmazó ’ötvözetek’;
5. Tantál vagy tantál ’ötvözet’;
6. Titán vagy titán ’ötvözet’;
7. Cirkónium, vagy cirkónium ’ötvözet’; vagy
8. Nióbium (kolumbium) vagy nióbium-’ötvözet’;
d. 0,15 m2-nél nagyobb, de 20 m2-nél kisebb hőátadó felülettel rendelkező hőcserélők vagy kondenzátorok; továbbá az ilyen hőcserélőkhöz vagy kondenzátorokhoz tervezett csövek, lemezek, tekercsek vagy blokkok (magok), ahol a feldolgozott vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező valamennyi felület az alábbi anyagok bármelyikéből készült:
1. 25 tömegszázaléknál több nikkelt és 20 tömegszázaléknál több krómot tartalmazó ’ötvözetek’;
2. Fluort tartalmazó polimerek (35 tömegszázaléknál több fluort tartalmazó polimerikus vagy elasztomerikus anyagok);
3. Üveg (beleértve a vitrit, vagy zománc bevonatot, vagy az üvegbélést);
4. Grafit vagy ’szén-grafit’;
5. Nikkel, vagy 40 tömegszázaléknál több nikkelt tartalmazó ’ötvözetek’;
6. Tantál vagy tantál ’ötvözet’;
7. Titán vagy titán ’ötvözet’;
8. Cirkónium, vagy cirkónium ’ötvözet’;
9. Szilíciumkarbid;
10. Titánkarbid; vagy
11. Nióbium (kolumbium) vagy nióbium-’ötvözet’;
e. 0,1 m-nél nagyobb belső átmérőjű desztilláló, vagy abszorpciós oszlopok; továbbá az ilyen desztilláló vagy abszorpciós oszlopokhoz tervezett folyadékelosztók, gőzelosztók vagy folyadékgyűjtők, ahol a feldolgozott vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező valamennyi felület az alábbi anyagok bármelyikéből készült:
1. 25 tömegszázaléknál több nikkelt és 20 tömegszázaléknál több krómot tartalmazó ’ötvözetek’;
2. Fluort tartalmazó polimerek (35 tömegszázaléknál több fluort tartalmazó polimerikus vagy elasztomerikus anyagok);
3. Üveg (beleértve a vitrit, vagy zománc bevonatot, vagy az üvegbélést);
4. Grafit vagy ’szén-grafit’;
5. Nikkel, vagy 40 tömegszázaléknál több nikkelt tartalmazó ’ötvözetek’;
6. Tantál vagy tantál ’ötvözet’;
7. Titán vagy titán ’ötvözet’;
8. Cirkónium, vagy cirkónium ’ötvözet’; vagy
9. Nióbium (kolumbium) vagy nióbium-’ötvözet’;
f. Távirányított töltőberendezések, amelyeknek valamennyi, a feldolgozott vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező felülete az alábbi anyagok bármelyikéből készült:
1. 25 tömegszázaléknál több nikkelt és 20 tömegszázaléknál több krómot tartalmazó ’ötvözetek’; vagy
2. Nikkel, vagy 40 tömegszázaléknál több nikkelt tartalmazó ’ötvözetek’;
g. Szelepek és alkatrészek, ideértve a következőket:
1. Szelepek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a. 10 mm-nél (3/8″) nagyobb ’névleges méretű’; és
b. Az előállítandó, a feldolgozandó vagy a jelen levő vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező valamennyi felület 'korrózióálló anyagból' készült;
2. A 2B350.g.1. alatt meghatározottaktól eltérő szelepek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a. Legalább 25,4 mm (1″) és legfeljebb 101,6 mm (4″) 'névleges méret';
b. Házak (szelepházak) vagy előformázott szelepbetétek;
c. Cserélhetőnek tervezett záróelem; és
d. A házaknak (szelepházak) vagy előformázott szelepbetéteknek az előállítandó, a feldolgozandó vagy a jelen levő vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező valamennyi felülete 'korrózióálló anyagból' készült;
3. A 2B350.g.1. vagy 2B350.g.2. pontban meghatározott szelepekhez tervezett alkatrészek, amelyekben az előállított, a feldolgozott vagy a jelen levő vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező valamennyi felület ’korrózióálló anyagból’ készült, az alábbiak szerint:
a. Házak (szelepházak);
b. Előformázott szelepbetétek:
Műszaki megjegyzések:
1. A 2B350.g. alkalmazásában, 'korrózióálló anyag': az alábbi anyagok egyike:
a. Nikkel, vagy 40 tömegszázaléknál több nikkelt tartalmazó ’ötvözetek’;
b. Tömegük szerint 25 %-nál több nikkelt és 20 %-nál több krómot tartalmazó ’ötvözetek’;
c. Fluort tartalmazó polimerek (35 tömegszázaléknál több fluort tartalmazó polimerikus vagy elasztomerikus anyagok);
d. Üveg vagy üvegbélés (beleértve a vitrit, vagy zománc bevonatot);
e. Tantál vagy tantál ’ötvözet’;
f. Titán vagy titán ’ötvözet’;
g. Cirkónium, vagy cirkónium-’ötvözet’;
h. Nióbium (kolumbium) vagy nióbium-’ötvözetek’; vagy
i. Kerámiaanyagok, az alábbiak szerint:
1. Legalább 80 tömegszázalék tisztaságú szilícium-karbid;
2. Legalább 99,9 tömegszázalék tisztaságú alumínium-oxid (timföld);
3. Cirkónium-oxid (cirkónia);
2. A ’névleges méret’ a legkisebb bemeneti és kimeneti átmérőre vonatkozik.
h. Többszörös falú csövek szivárgásdetektáló egységgel, amelyben a feldolgozott, vagy a jelen levő vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező valamennyi felület az alábbi anyagok bármelyikéből készült:
1. 25 tömegszázaléknál több nikkelt és 20 tömegszázaléknál több krómot tartalmazó ’ötvözetek’;
2. Fluort tartalmazó polimerek (35 tömegszázaléknál több fluort tartalmazó polimerikus vagy elasztomerikus anyagok);
3. Üveg (beleértve a vitrit, vagy zománc bevonatot, vagy az üvegbélést);
4. Grafit vagy ’szén-grafit’;
5. Nikkel vagy 40 tömegszázaléknál több nikkelt tartalmazó ’ötvözetek’;
6. Tantál vagy tantál ’ötvözet’;
7. Titán vagy titán ’ötvözet’;
8. Cirkónium, vagy cirkónium ’ötvözet’; vagy
9. Nióbium (kolumbium) vagy nióbium-’ötvözet’;
i. Többszörös szigetelésű szivattyúk és szigetelés nélküli szivattyúk; továbbá az ilyen szivattyúkhoz tervezett házak (szivattyúházak), előformált szivattyúbélések, keverőlapátok, rotorok vagy sugárszivattyú fúvókák, amelyeknél a gyártó által meghatározott maximális térfogatáram nagyobb mint 0,6 m3/h, vagy vákuumszivattyúk, amelyeknél a gyártó által meghatározott legnagyobb térfogatáram nagyobb mint 5 m3/h (normál körülmények [273 K (0 °C) hőmérséklet, 101,30 kPa nyomás] között), amelyekben a feldolgozott vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező valamennyi felület a következő anyagok bármelyikéből készült:
1. 25 tömegszázaléknál több nikkelt és 20 tömegszázaléknál több krómot tartalmazó ’ötvözetek’;
2. Kerámia;
3. Ferroszilícium (magas szilíciumtartalmú szilícium-vas ötvözetek);
4. Fluort tartalmazó polimerek (35 tömegszázaléknál több fluort tartalmazó polimerikus vagy elasztomerikus anyagok);
5. Üveg (beleértve a vitrit, vagy zománc bevonatot, vagy az üvegbélést);
6. Grafit vagy ’szén-grafit’;
7. Nikkel, vagy 40 tömegszázaléknál több nikkelt tartalmazó ’ötvözetek’;
8. Tantál vagy tantál ’ötvözet’;
9. Titán vagy titán ’ötvözet’;
10. Cirkónium, vagy cirkónium ’ötvözet’; vagy
11. Nióbium (kolumbium) vagy nióbium-’ötvözet’;
Műszaki megjegyzés:
A 2B350.i. pontban szereplő „szigetelés” kifejezés csak azokra a szigetelésekre vonatkozik, amelyek közvetlenül érintkeznek a feldolgozás alatt álló vegyi anyagokkal (vagy azokkal közvetlen érintkezésre tervezték őket), valamint olyan konstrukció szigetelését biztosítják, ahol a forgó- vagy dugattyús tengely áthalad a szivattyútesten.
j. Az 1C350 pont alatt meghatározott vegyi anyagok megsemmisítésére tervezett, különleges hulladékbetápláló rendszerrel és kezelő-berendezésekkel ellátott hulladékégetők, amelyeknél az égetőkamra átlagos hőmérséklete meghaladja az 1 273 K-t (1 000 °C), és amelyekben a betápláló rendszernek a hulladékkal közvetlenül érintkező valamennyi felülete az alábbi anyagok bármelyikéből készült, vagy azok bármelyikével vonták be:
1. 25 tömegszázaléknál több nikkelt és 20 tömegszázaléknál több krómot tartalmazó ’ötvözetek’;
2. Kerámia; vagy
3. Nikkel, vagy 40 tömegszázaléknál több nikkelt tartalmazó ’ötvözetek’.
Megjegyzés: A 2B350 alkalmazásában, a tömítések, töltőanyagok, szigetelések, csavarok, alátétek vagy más szigetelő funkciót betöltő anyagokhoz használt anyagok nem határozzák meg az ellenőrzés állását, amennyiben az ilyen alkatrészeket cserélhetőnek tervezték.
Műszaki megjegyzések:
1. A ’szén-grafit’ amorf szén és grafit olyan keveréke, amelynek a grafittartalma legalább 8 tömegszázalék.
2. A fenti bekezdésekben felsorolt anyagok esetében az ’ötvözet’ kifejezés, amennyiben nincs feltüntetve mellette konkrét elemi koncentráció, olyan ötvözetekre vonatkozik, amelyek a mellettük feltüntetett fémet nagyobb tömegszázalékban tartalmazzák, mint bármely más elemet.
2B351Toxikus gázoknak az 1A004 pontban meghatározottaktól eltérő megfigyelőrendszerei és az ezekhez való detektoregységek, az alábbiak szerint, továbbá azok detektorai, szenzorai és cserélhető szenzorbetétei:
a. Folyamatos üzemre tervezték és alkalmasak az 1C350 alatt meghatározott vegyszerek vagy vegyi fegyver anyagok kimutatására, 0,3 mg/m3-nél kisebb koncentrációnál; vagy
b. Kolinészteráz-gátló hatás detektálására tervezték.
2B352Biológiai anyagok kezelésére alkalmas berendezések, az alábbiak szerint:
a. P3, P4 biztonsági szintű biológiailag teljesen biztonságos létesítmények;
Műszaki megjegyzés:
A P3, vagy P4 (BL3, BL4, L3, L4) biztonsági szintet a WHO Laboratory Biosafety kézikönyve (3. kiadás, Genf, 2004) határozza meg.
b. Fermentorok és alkatrészek, ideértve a következőket:
1. Az aeroszol szaporítása nélkül a patogén „mikroorganizmusok”, vírusok tenyésztésére vagy toxintermelésre képes fermentorok 20 l vagy afeletti kapacitással;
2. A 2B352.b.1. pontban szereplő fermentorokhoz tervezett alkatrészek az alábbiak szerint:
a. In situ sterilizálásra vagy fertőtlenítésre tervezett tenyésztőkamrák;
b. Tenyésztőkamrát tartó eszközök;
c. Olyan folyamatvezérlő egységek, amelyek képesek a fermentációs rendszer két vagy több paraméterének (pl. hőmérséklet, pH, tápanyagtartalom, erjesztőkád keverése, oldott oxigén mennyisége, levegőáram, habzásellenőrzés) egyidejű figyelemmel kísérésére és ellenőrzésére;
Műszaki megjegyzés:
A 2B352.b. alkalmazásában, a fermentorok közé tartoznak a bioreaktorok, egyszer használatos (eldobható) bioreaktorok, a kemosztátok és a folyamatos áramú rendszerek is.
c. Centrifugális szeparátorok, amelyek az aeroszolok szaporítása nélkül képesek folyamatos elválasztásra és rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 100 l/h-nál nagyobb térfogatáram;
2. Polírozott rozsdamentes acélból vagy titánból készült alkatrészek;
3. A gőzt tartalmazó területen belüli egy vagy több szigetelő csatlakozás; és
4. Zárt állapotban képesek in-situ gőzsterilizálásra;
Műszaki megjegyzés:
A centrifugális szeparátorok magukban foglalják a dekantereket is.
d. A következő keresztáramú szűrőberendezések és alkatrészek:
1. Keresztáramú szűrőberendezések, amelyek képesek kórokozó mikroorganizmusok, vírusok, toxinok és sejtkultúrák elválasztására, és amelyek rendelkeznek valamennyi alábbi jellemzővel:
a. 1 m2 vagy annál nagyobb teljes szűrőfelület; és
b. Rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. in situ lehetséges azok sterilizálása vagy fertőtlenítése; vagy
2. Eldobható vagy egyszer használatos alkatrészeket használnak;
Műszaki megjegyzés:
A 2B352.d.1.b. pontban a sterilizálás a berendezésben található összes életképes mikroba eltávolítását jelenti fizikai (pl. gőz) vagy kémiai úton. A fertőtlenítés a mikrobák okozta potenciális fertőzés fertőtlenítő hatású kémiai anyagok használatával történő kiirtását jelenti a berendezésben. A sterilizálás és a fertőtlenítés különbözik a higienizálástól: ez utóbbi olyan tisztítási eljárást jelent, amely során csökkentik a berendezés mikrobatartalmát, de nem feltétlenül sikerül eltávolítani az összes, mikrobák okozta fertőzést vagy életképes mikrobát.
Megjegyzés: A 2B352.d. pont nem vonja ellenőrzés alá a fordított ozmózis elvén működő berendezést, ahogy azt a gyártó jelezte.
2. A keresztáramú szűrőberendezések alkatrészei (pl. modulok, elemek, kazetták, szűrőbetétek, egységek és lemezek), amelyek szűrőfelülete egyenként 0,2 m2 vagy annál nagyobb, és a 2B352.d. pontban meghatározott keresztáramú szűrőberendezések használatához terveztek.
e. Gőzzel sterilizálható fagyasztva szárító berendezések, amelyek kondenzáló kapacitása nagyobb, mint 10 kg jég/nap és kisebb, mint 1 000 kg jég/nap.
f. Védő és izoláló berendezések, az alábbiak szerint:
1. Független levegőellátású fél, vagy egész védőöltözékek, vagy hozzákapcsolt külső levegőellátástól függő és pozitív nyomás alatt működő sisakok;
Megjegyzés: A 2B352.f.1. nem vonja ellenőrzés alá az olyan öltözékeket, amelyeket úgy terveztek, hogy független levegőztető berendezéssel együtt viseljék.
2. III. osztályba sorolt biológiai biztonsági kabinok, vagy hasonló teljesítményű elkülönítők.
Megjegyzés: A 2B352.f.2. alkalmazásában az izolátorok magukban foglalják a flexibilis izolátorokat, a szárazboxokat, az anaerob kamrákat, a kesztyűboxokat és a lamináris áramlású (függőleges áramlással zárt) sátrakat.
g. Patogén „mikroorganizmusokkal”, vírusokkal vagy „toxinokkal” történő tesztelésre tervezett, 1 m3 vagy annál nagyobb kapacitású aeroszol kamrák.
h. A toxinok és kórokozó mikroorganizmusok szárítására alkalmas porlasztva szárító berendezés, amely rendelkezik az alábbi összes jellemzővel:
1. Vízpárologtatási kapacitása ≥ 0,4 kg/ó és ≤ 400 kg/ó;
2. Képes arra, hogy a kívánt részecskeméret generálását lehetővé tevő porlasztó szórófejekkel ≤10 μm tipikus átlagos részecskeméretet generáljon a meglévő szerelvényekkel vagy a porlasztva szárító berendezés minimális módosításával; és
3. in situ lehetséges azok sterilizálása vagy fertőtlenítése;
2CAnyagok
Nincs.
2DSzoftver
2D001A 2D002 alatt meghatározottaktól eltérő „szoftver”, az alábbiak szerint:
a. Kifejezetten a 2A001 vagy 2B001 által ellenőrzés alá vont berendezések „kifejlesztésére” vagy „gyártására” tervezett vagy átalakított „szoftver”.
b. Kifejezetten a 2A001, 2B001 vagy 2B003–2B009 alatt meghatározott berendezések „gyártásához” tervezett vagy átalakított „szoftver”.
Megjegyzés: A 2D001 nem vonja ellenőrzés alá az alkatrészek programozását végző olyan „szoftvert”, amely „számjegyvezérlésű” kódokat generál a különféle részek megmunkálására.
2D002„Szoftver” elektronikus eszközökhöz, még akkor is, ha elektronikus eszközbe, vagy rendszerbe építették be, lehetővé téve, hogy az ilyen rendszerek „számjegyvezérlésű” egységként működjenek, és amely képes több mint négy tengely egyidejű koordinálása „kontúrvezérlésre”;
1. megjegyzés: A 2D002 nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a 2. kategória alatt nem meghatározott tételek működtetésére tervezett, vagy módosított „szoftvert”.
2. megjegyzés: A 2D002 nem vonja ellenőrzés alá a 2B002. pontban meghatározott termékekhez tartózó „szoftvert”. A 2B002. pontban meghatározott termékekhez tartózó „szoftver” tekintetében lásd: 2D001 és 2D003.
3. megjegyzés: A 2D002 nem vonja ellenőrzés alá a 2. kategóriában meg nem határozott cikkekkel exportált és azok működéséhez minimálisan szükséges „szoftvert”.
2D003A 2B002 alatt meghatározott berendezések működéséhez tervezett vagy módosított olyan „szoftver”, amely a kívánt munkadarabforma elérése érdekében az optikai kialakítást, a munkadarab mérési értékeit és az anyageltávolítási funkciókat „számjegyvezérlésű” parancsokká alakítja át.
2D101Kifejezetten a 2B104, 2B105, 2B109, 2B116, 2B117 vagy 2B119-2B122 alatt meghatározott berendezések „felhasználására” tervezett „szoftver”.
N.B.: LÁSD MÉG: 9D004.
1D201Kifejezetten a 2B204, 2B206, 2b207, 2b209, 2B219 vagy a 2B227 alatt meghatározott berendezések „felhasználására” tervezett „szoftver”.
2D202Kifejezetten a 2B201 alatt meghatározott berendezések „kifejlesztésére”, „gyártására”, vagy „felhasználására” tervezett „szoftver”.
Megjegyzés: A 2D202 nem vonja ellenőrzés alá az alkatrészek programozását végző olyan „szoftvert”, amely „számjegyvezérlésű” parancskódokat generál, de nem teszi lehetővé a különféle részek megmunkálására szolgáló berendezések közvetlen felhasználását.
2D351Az 1D003 alatt meghatározottól eltérő, kifejezetten a 2B351 alatt meghatározott berendezés „felhasználására” tervezett „szoftver”.
2ETechnológia
2E001A 2A, a 2B vagy a 2D alatt meghatározott berendezések vagy „szoftver”„kifejlesztésére” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
Megjegyzés: A 2E001 magában foglalja a próbarendszereknek a 28006.a. pontban meghatározott koordinált mérőgépekbe történő integrálására szolgáló „technológiát”.
2E002A 2 A vagy 2 B által ellenőrzés alá vont berendezések „gyártására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
2E003Egyéb „technológia”, az alábbiak szerint:
a. „Technológia” a részprogramok elkészítésére, vagy módosítására szolgáló „számjegyvezérlésű” egységek integráns részét képező interaktív grafika „kifejlesztésére”;
b. „Technológia” fémmegmunkáló gyártási eljárásokhoz, az alábbiak szerint:
1. Kifejezetten az alábbi eljárások bármelyikéhez tervezett szerszámok, matricák, tartozékok tervezésére szolgáló „technológia”:
a. „Szuperképlékeny alakítás”;
b. „Diffúziós kötés”; vagy
c. „Közvetlen hatású hidraulikus sajtolás”;
2. Az alábbiak szabályozására szolgáló, feldolgozási módszerekből vagy paraméterekből álló műszaki adat:
a. Alumíniumötvözetek, titánötvözetek vagy „szuperötvözetek”„szuperképlékeny alakítása”:
1. Felület-előkészítés;
2. Alakváltozási sebesség;
3. Hőmérséklet;
4. Nyomás;
b. „Szuperötvözetek” vagy titánötvözetek „diffúziós kötése”:
1. Felület-előkészítés;
2. Hőmérséklet;
3. Nyomás;
c. Alumíniumötvözetek vagy titánötvözetek „közvetlen hatású hidraulikus sajtolása”:
1. Nyomás;
2. Ciklusidő;
d. Titánötvözetek, alumíniumötvözetek vagy „szuperötvözetek”„meleg izosztatikus tömörítése”:
1. Hőmérséklet;
2. Nyomás;
3. Ciklusidő;
c. Repülőgép-szerkezetek gyártásához használt, hidraulikus nyújtó-formázó gépek és szerszámaik „kifejlesztésére” vagy „gyártására” szolgáló „technológia”;
d. Szerszámgép-utasítások (pl. részprogramok) generátorának „kifejlesztésére” szolgáló olyan „technológia”, amely a „számjegyvezérlésű” egységben található tervezési adatokra támaszkodik;
e. Műhelytevékenység korszerű döntéstámogatási rendszeréhez szükséges szakértői rendszert „számjegyvezérlő egységbe” integráló „szoftver”„kifejlesztésére” szolgáló „technológia”;
f. Szervetlen fedőrétegeknek, vagy szervetlen felületmódosító burkolatoknak (amelyeket következő táblázat 3. oszlopa határoz meg) a nem-elektronikus szubsztrátumokra (amelyeket a következő táblázat 2. oszlopa határoz meg) történő alkalmazásának „technológiája”, a következő táblázat 1. oszlopában meghatározott és a Műszaki megjegyzésben meghatározott eljárásokkal.
Megjegyzés: A táblázat és a Műszaki megjegyzések a 2E301 után találhatók.
N.B. Ezt a táblázatot egy adott bevonási eljárás technológiájának meghatározásához csak abban az esetben kell figyelembe venni, amikor a 3. oszlopban található keletkezett bevonat abban a bekezdésben szerepel, amely pontosan szemben helyezkedik el a 2. oszlopban található vonatkozó hordozóval. Például a gőzfázisú kémiai leválasztás (CVD) bevonási eljárás műszaki adatai a szilicideknek szén-szén, kerámia és fém-„mátrix”„kompozitok” hordozókra való alkalmazása esetében vannak feltüntetve, nincsenek azonban feltüntetve a szilicideknek a ’cementált volfrám-karbid’ (16) és ’szilícium-karbid’ (18) hordozókra történő alkalmazására. A második esetben a keletkezett bevonat nem szerepel abban a 3. oszlopban található bekezdésben, amelyik pontosan szemben helyezkedik el a 2. oszlopnak azzal a bekezdésével, amely a ’cementált volfrám-karbid’ (16) és ’szilícium-karbid’ (18) hordozókat tünteti fel.
2E101A 2B004, 2B009, 2B104, 2B109, 2B116 vagy a 2D101 alatt meghatározott berendezés vagy „szoftver”„felhasználására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
2E201A 2A225, 2A226, 2B001, 2B006, 2B007.b., 2B007.c., 2B008, 2B009, 2B201, 2B204, 2B206, 2B207, 2B209, 2B225-2B232, 2D201 vagy 2D202 alatt meghatározott berendezés, vagy „szoftver”„felhasználására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
2E301A 2B350-2B352 alatt meghatározott termékek „felhasználására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
Táblázat
Anyagleválasztó eljárások
1. Bevonási eljárás (1) (1) |
2. Alaplemez |
3. Keletkezett bevonat |
A. Gőzfázisú kémiai leválasztás (CVD) |
„Szuperötvözetek” |
Aluminidek belső felületekhez |
Kerámia (19) és alacsony tágulású üvegek (14) |
Szilicidek Karbidok Dielektromos rétegek (15) Gyémánt Gyémántszerű szén (17) |
|
Szén-szén, Kerámia és Fém-„mátrix”„kompozitok” |
Szilicidek Karbidok Tűzálló fémek Ezek keverékei (4) Dielektromos rétegek (15) Aluminidek Ötvözött aluminidek (2) Bór-nitrid |
|
Cementált volfrámkarbid (16), Szilícium-karbid (18) |
Karbidok Volfrám Ezek keverékei (4) Dielektromos rétegek (15) |
|
Molibdén és molibdénötvözetek |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Berillium és berillium ötvözetek |
Dielektromos rétegek (15) Gyémánt Gyémántszerű szén (17) |
|
Szenzorablak-anyagok (9) |
Dielektromos rétegek (15) Gyémánt Gyémántszerű szén (17) |
|
Fizikai gőzfázisú termikus leválasztás (TE-PVD) |
|
|
B.1. Fizikai gőzfázisú leválasztás (PVD): elektronsugaras (EB-PVD) |
„Szuperötvözetek” |
Ötvözött szilicidek Ötvözött aluminidek (2) MCrAlX (5) Módosított cirkónium-oxid (12) Szilicidek Aluminidek Ezek keverékei (4) |
Kerámia (19) és alacsony tágulású üvegek (14) |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Korrózióálló acél (7) |
MCrAlX (5) Módosított cirkónium-oxid (12) Ezek keverékei (4) |
|
Szén-szén, Kerámia és Fém-„mátrix”„kompozitok” |
Szilicidek Karbidok Tűzálló fémek Ezek keverékei (4) Dielektromos rétegek (15) Bór-nitrid |
|
Cementált volfrámkarbid (16), Szilícium-karbid (18) |
Karbidok Volfrám Ezek keverékei (4) Dielektromos rétegek (15) |
|
Molibdén és molibdénötvözetek |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Berillium és berillium ötvözetek |
Dielektromos rétegek (15) Boridok Berillium |
|
Szenzorablak-anyagok (9) |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Titánötvözetek (13) |
Boridok Nitridek |
|
B.2. Ion-támogatású ellenállás-fűtésű Fizikai gőzfázisú leválasztás (PVD) (ionplattírozás) |
Kerámia (19) és Alacsony tágulású üvegek (14) |
Dielektromos rétegek (15) Gyémántszerű szén (17) |
Szén-szén, Kerámia és Fém-„mátrix”„kompozitok” |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Cementált volfrámkarbid (16) Szilíciumkarbid |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Molibdén és molibdénötvözetek |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Berillium és berillium ötvözetek |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Szenzorablak-anyagok (9) |
Dielektromos rétegek (15) Gyémántszerű szén (17) |
|
B.3. Fizikai gőzfázisú leválasztás (PVD): „Lézer” elpárologtatás |
Kerámia (19) és alacsony tágulású üvegek (14) |
Szilicidek Dielektromos rétegek (15) Gyémántszerű szén (17) |
Szén-szén, Kerámia és Fém-„mátrix”„kompozitok” |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Cementált volfrámkarbid (16) Szilíciumkarbid |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Molibdén és molibdénötvözetek |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Berillium és berillium ötvözetek |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Szenzorablak-anyagok (9) |
Dielektromos rétegek (15) Gyémántszerű szén |
|
B.4. Fizikai gőzfázisú leválasztás (PVD): Katódív kisülés |
„Szuperötvözetek” |
Ötvözött szilicidek Ötvözött aluminidek (2) MCrAlX (5) |
Polimerek (11) és szerves „mátrix”„kompozitok” |
Boridok Karbidok Nitridek Gyémántszerű szén (17) |
|
C. Pack-cementálás (a „nem-pack” cementálás tekintetében lásd: „A”) (10) |
Szén-szén, Kerámia és Fém-„mátrix”„kompozitok” |
Szilicidek Karbidok Ezek keverékei (4) |
Titánötvözetek (13) |
Szilicidek Aluminidek Ötvözött aluminidek (2) |
|
Tűzálló fémek és ötvözetek (8) |
Szilicidek Oxidok |
|
D. Plazmaszórás |
„Szuperötvözetek” |
MCrAlX (5) Módosított cirkónium-oxid (12) Ezek keverékei (4) Csiszolható nikkel-grafit Csiszolható Ni-Cr-Al tartalmú anyagok Csiszolható Al-Si-Poliészter Ötvözött aluminidek (2) |
Alumíniumötvözetek (6) |
MCrAlX (5) Módosított cirkónium-oxid (12) Szilicidek Ezek keverékei (4) |
|
Tűzálló fémek és ötvözetek (8) |
Aluminidek Szilicidek Karbidok |
|
Korrózióálló acél (7) |
MCrAlX (5) Módosított cirkónium-oxid (12) Ezek keverékei (4) |
|
Titánötvözetek (13) |
Karbidok Aluminidek Szilicidek Ötvözött aluminidek (2) Csiszolható nikkel-grafit Csiszolható Ni-Cr-Al tartalmú anyagok Csiszolható Al-Si-Poliészter |
|
E. Iszapleválasztás |
Tűzálló fémek és ötvözetek (8) |
Ömlesztett szilicidek Ömlesztett aluminidek, kivéve az ellenállásos fűtőelemeket |
Szén-szén, Kerámia és Fém-„mátrix”„kompozitok” |
Szilicidek Karbidok Ezek keverékei (4) |
|
F. Katódporlasztás |
„Szuperötvözetek” |
Ötvözött szilicidek Ötvözött aluminidek (2) Nemesfémmel módosított aluminidek (3) MCrAlX (5) Módosított cirkónium-oxid (12) Platina Ezek keverékei (4) |
Kerámia és alacsony tágulású üvegek (14) |
Szilicidek Platina Ezek keverékei (4) Dielektromos rétegek (15) „Lézer” elpárologtatás |
|
Titánötvözetek (13) |
Boridok Nitridek Oxidok Szilicidek Aluminidek Ötvözött aluminidek (2) Karbidok |
|
Szén-szén, Kerámia és Fém-„mátrix”„kompozitok” |
Szilicidek Karbidok Tűzálló fémek Ezek keverékei (4) Dielektromos rétegek (15) Bór-nitrid |
|
Cementált volfrámkarbid (16), Szilícium-karbid (18) |
Karbidok Volfrám Ezek keverékei (4) Dielektromos rétegek (15) Bór-nitrid |
|
Molibdén és molibdénötvözetek |
Dielektromos rétegek (15) |
|
Berillium és berillium ötvözetek |
Boridok Dielektromos rétegek (15) Berillium |
|
Szenzorablak-anyagok (9) |
Dielektromos rétegek (15) „Lézer” elpárologtatás |
|
Tűzálló fémek és ötvözetek (8) |
Aluminidek Szilicidek Oxidok Karbidok |
|
G. Ionbeültetés |
Magashőmérsékletű csapágyacélok |
Króm, Tantál, vagy Nióbium (kolumbium)-adalékok |
Titánötvözetek (13) |
Boridok Nitridek |
|
Berillium és berillium ötvözetek |
Boridok |
|
Cementált volfrám-karbid (16) |
Karbidok Nitridek |
|
(1) A zárójelben szereplő számok az e táblázat utáni Megjegyzésekre vonatkoznak. |
TÁBLÁZAT – ANYAGLEVÁLASZTÓ ELJÁRÁSOK – MEGJEGYZÉSEK
1. ’Bevonási folyamaton’ egyaránt értendő a felületen végzett javítás, a felület korábbi állapotának visszaállítása, illetve az eredeti bevonási folyamat is.
2. Az ’ötvözött aluminid-bevonat’ kifejezés vonatkozik az egy vagy több lépcsőben előállított bevonatokra, amelyekben egy vagy több elemet az aluminid-bevonat felvitele előtt helyeztek el, még akkor is, ha ez egy más bevonatolási folyamattal történt. Nem vonatkozik azonban az egylépéses pack-cementálás ötvözött aluminidek előállítása céljából végzett ismételt alkalmazására.
3. A ’nemesfémmel módosított aluminid’ kifejezés arra a többlépcsős bevonási folyamatra vonatkozik, amelynek során az aluminid-bevonatolás alkalmazása előtt valamilyen más bevonási folyamattal nemesfémet vagy nemesfémeket visznek fel.
4. Az ’ezek keverékei’ kifejezés diffúz anyagokra, szemcsés kompozitokra, ko-depozitokra és többrétegű depozitokra vonatkozik, és azok a táblázatban szereplő bevonási folyamatok egyszeri vagy többszöri alkalmazásával állíthatók elő.
5. Az ’MCrAlX’ olyan bevonó ötvözeteket jelent, amelyekben az „M” kobaltnak, vasnak, nikkelnek vagy ezek valamilyen kombinációjának felel meg, az „X” hafniumot, ittriumot, szilíciumot, tantált jelent, bármely mennyiségben vagy egyéb különböző arányokban és kombinációkban szándékosan bevitt adalékanyagot 0,01 tömegszázalék fölött, kivéve:
a. A CoCrAlY-bevonat, amely 22 tömegszázaléknál kevesebb krómot, kevesebb, mint 7 tömegszázalék alumíniumot és 2 tömegszázaléknál kevesebb ittriumot tartalmaz;
b. A CoCrAlY-bevonat, amely 22–24 tömegszázalék krómot, 10–12 tömegszázalék alumíniumot és 0,5-0,7 tömegszázalék ittriumot tartalmaz; vagy
c. A NiCrAlY-bevonat, amely 21–23 tömegszázalék krómot, 10–12 tömegszázalék alumíniumot és 0,9-1,1 tömegszázalék ittriumot tartalmaz.
6. Az ’alumíniumötvözetek’ olyan ötvözeteket jelentenek, amelyek 293 K (20 °C) hőmérsékleten mért maximális szakítószilárdsága legalább 190 MPa.
7. A ’korrózióálló acél’ kifejezés olyan acélokra vonatkozik, mint például az AISI (American Iron and Steel Institute – Amerikai Vas- és Acélintézet) 300-as sorozata vagy az ezzel egyenértékű nemzeti szabvány szerinti acélok.
8. A ’tűzálló fémek és ötvözetek’ az alábbi fémekből és ötvözeteikből állnak: nióbium (kolumbium), molibdén, volfrám és tantál.
9. A ’szenzorablak-anyagok’ a következők: alumínium-oxid, szilícium, germánium, cink-szulfid, cink-szelenid, gallium-arzenid, gyémánt, gallium-foszfid, zafír és a következő fémhalogenidek: a 40 mm-nél nagyobb átmérőjű érzékelő üveganyagok esetén cirkónium-fluorid és hafnium-fluorid.
10. A 2. kategória nem vonja ellenőrzés alá a repülőgépek szilárd szárnyszelvényeinek egylépcsős pack-cementálására szolgáló „technológiát”.
11. ’Polimerek’, ideértve a következőket: polimidek, poliészterek, poliszulfidok, polikarbonátok és poliuretánok.
12. A ’módosított cirkónium-oxid’ más fémoxidok adalékaira vonatkozik (pl. kalcium, magnézium, ittrium, hafnium, ritkaföldfémek oxidjai stb.), amelyeket azért adagolnak a cirkóniumhoz, hogy stabilizálják a krisztallográfiai fázisokat és a fázisösszetételeket. Az ellenőrzés nem terjed ki a kalciummal vagy a magnéziummal történő keverés vagy fúzió útján módosított cirkóniumból készült hőgát bevonatokra.
13. A ’titánötvözetek’ azokra az űrhajózási ötvözetekre utalnak, amelyek 293 K (20 °C) hőmérsékleten mért maximális szakítószilárdsága 900 MPa vagy annál több.
14. Az ’alacsony tágulású üvegek’ olyan üvegekre vonatkoznak, amelyek 293 K (20 °C) hőmérsékleten mért hőtágulási együtthatója 1 × 10–7 K–1 vagy annál kevesebb.
15. A ’dielektromos rétegek’ többrétegű szigetelőanyagból készült bevonatok, amelyekben a különböző törésmutatójú anyagokból álló modell interferencia-jellemzőit használják fel a különböző hullámhosszúságú sávok visszaverésére, átvitelére vagy elnyelésére. A dielektromos rétegek négynél több dielektromos rétegre vagy szigetelő/fém „kompozit” rétegre vonatkoznak.
16. A ’cementált volfrám-karbid’ nem foglalja magában a volfrám-karbid/(kobalt, nikkel), titán-karbid/(kobalt, nikkel), króm-karbid/nikkel- króm és króm-karbid/nikkel vágó és forgácsoló-szerszám anyagokat.
17. Az ellenőrzés nem terjed ki a kifejezetten a következő anyagok bármelyikén gyémántszerű szén bevonatok létrehozására tervezett „technológiára”:
mágneses lemezmeghajtók és fejek, eldobható termékek gyártására szolgáló berendezések, vízcsap szelepek, hangszórómembrán, gépjárművek motor része, vágószerszámok, lyukasztó süllyesztékei, iroda-automatizálási berendezések, mikrofonok és gyógyászati eszközök vagy a műanyagok öntésére vagy formázására használt, kevesebb mint 5 % berilliumot tartalmazó ötvözetekből gyártott formák.
18. A ’szilícium-karbid’ nem foglalja magába a vágó- és forgácsoló-szerszám anyagokat.
19. A kerámia hordozóanyagok kifejezés e tétel alkalmazásában nem foglalják magukban az 5 % vagy nagyobb tömegben agyagot vagy cementet – akár különálló komponensek, akár kombinációban szerepelnek – tartalmazó kerámiákat.
TÁBLÁZAT – ANYAGLEVÁLASZTÓ ELJÁRÁSOK – MŰSZAKI MEGJEGYZÉSEK
A táblázat 1. oszlopában szereplő eljárások meghatározásai:
a. Gőzfázisú kémiai leválasztás (Chemical Vapour Deposition - CVD) olyan rétegfelviteli vagy felületmódosítási bevonási folyamat, amelynek során fémet, ötvözetet, „kompozitot” vagy kerámiát visznek fel hevített hordozó felületére. A hordozó közelében kiválasztott vagy elegyített gázok reakciója eredményezi a kívánt elemek, ötvözetek vagy vegyületek leválasztását. A bomláshoz vagy a vegyi reakcióhoz szükséges energiát a hordozó hője, plazmakisülés vagy „lézer” sugárzás szolgáltatja.
N.B.1 A CVD-eljárások közé tartoznak a következők is: nem-pack (out-of-pack) irányított gázáram, pulzáló CVD, szabályozott nukleidos termikus leválasztás (controlled nucleation thermal decomposition – CNTD), plazmagerjesztésű vagy plazmát alkalmazó CVD-eljárások.
N.B.2 A pack porkeverékbe merített hordozót jelent.
N.B.3 A nem-pack eljárásokban használt gázhalmazállapotú anyagok ugyanannak az alapreakciónak során ugyanolyan paraméterekkel jönnek létre, mint a pack-cementálás eljárás paraméterei, kivéve, hogy a bevonandó hordozó nem kerül kapcsolatba a porkeverékkel.
b. Termikus gőzölögtetésű-fizikai gőzfázisú leválasztás (TE-PVD) olyan bevonatkezelési eljárás, amelyet 0,1 Pa-nál kisebb nyomású vákuumban végeznek el, úgy, hogy a bevonóanyag elgőzölögtetésére hőenergiát használnak fel. Az eljárás eredményeként az elgőzölögtetett anyag kicsapódik, illetve lerakódik a megfelelően elhelyezett hordozóra.
Az eljárás szokásos módosítási eszköze az, hogy kompaund bevonatok szintetizálása céljából a bevonási eljárás során gázt adagolnak be a vákuumkamrába.
Ion- vagy elektronsugarak, illetve plazma alkalmazása a bevonási eljárás aktiválására vagy előmozdítására szintén e technikai eljárás szokásos módosítását képezi. E folyamatokat jellemezheti továbbá az, hogy az optikai jellemzőknek és a bevonatok vastagságának mérésére az eljárás során monitorokat használnak.
A speciális TE-PVD eljárások az alábbiak:
1. Az elektronsugaras PVD a bevonatot képező anyag hevítésére és elgőzölögtetésére elektronsugarat alkalmaz;
2. Az ion-támogatású ellenállás-fűtésű PVD villamosan ellenálló hőforrások és visszaverődő ionsugarak kombinációját alkalmazza, amelyek képesek biztosítani az elgőzölögtetett bevonóanyagok ellenőrzött és egységes áramát;
3. A „lézer” elgőzölögtetés vagy pulzáló vagy folytonos hullámú „lézer” sugarakat alkalmaz a bevonóanyag elpárologtatására;
4. A katódíves bevonás a bevonóanyagnak olyan fogyó katódját használja, amelynek felszínén egy földelt érintkezővel történő rövid idejű érintkezés során ívkisülés keletkezik. Az ív ellenőrzött mozgása erodálja a katód felületét, s ezzel intenzív ionizált plazmaáramot hoz létre. Az anód lehet egy kúp, amely a katód felszínéhez egy szigetelőn keresztül csatlakozik, vagy a kamrát lehet anódként használni. A „non line-of-sight” bevonásnál hordozó-eltolást alkalmaznak.
N.B. Ez a meghatározás nem tartalmazza a nem-előfeszített szubsztrátumok esetén alkalmazott random katódsugaras bevonást.
5. Az ionbeültetés az általános TE-PVD eljárás speciális módosítása, amelyben a plazmát vagy az ionforrást használnak a létrehozandó bevonat anyagának ionizálására, és a plazmából leválasztandó anyagok kinyerésének megkönnyítésére a hordozóhoz negatív előfeszítést alkalmaznak. Ezen eljárások szokásos módosításait képezik: a reaktív anyagok bevezetése, a szilárd anyagoknak a kamrában történő elgőzölögtetése, és monitorok alkalmazása az optikai jellemzők eljárás közbeni mérésére és a bevonatok vastagságának ellenőrzésére.
c. A pack-cementálás olyan felületmódosító bevonási vagy rétegfelviteli eljárás, amelynek során a hordozót porkeverékbe (az ún. pack) merítik, amely a következőkből áll:
1. A felvitelre szánt fémek pora (általában alumínium, króm, szilícium vagy ezek kombinációi);
2. Aktivátor (általában egy halogénsó); vagy
3. Egy semleges por, általában timföld.
A hordozót és a porkeveréket egy retortában helyezik el, amelyet a bevonóanyag leválásához szükséges időtartamra 1 030 K (757 °C) – 1 375 K (1 102 °C) közötti hőmérsékletre fűtenek fel.
d. A plazmaszórás olyan rétegfelviteli eljárás, amely során a plazmát egy szórófej állítja elő és szabályozza; a porított vagy huzalos bevonóanyag a szórófejbe kerül be, amely azt megolvasztja, és ezt szórja ki a hordozó felé, ahol az teljes mértékben tapadó bevonatot képez. A plazmaszórás vagy kisnyomású plazmaszórásból vagy víz alatti, nagy sebességű plazmaszórásból áll.
N.B.1 A kis nyomás a környezeti, légköri nyomásnál kisebb nyomást jelent.
N.B.2 A nagy sebesség azt jelenti, hogy a fúvókából eltávozó gáz sebessége 0,1 MPa nyomásnál 293 K-en (20 °C) meghaladja a 750 m/s-ot.
e. Az iszapleválasztás az a felületmódosító bevonási vagy rétegfelviteli eljárás, amelynek során a kívánt bevonat elérése érdekében a hordozóra folyadékban feloldott szerves kötőanyaggal kevert fém- vagy kerámiaport visznek fel szórással, bemerítéssel vagy festéssel, az azt követő levegőn vagy kemencében történő szárítással, illetve hőkezeléssel.
f. A katódporlasztás olyan rétegfelviteli folyamat, amelyben pozitív töltésű részecskéket gyorsítanak és mozgatnak elektromos térben a céltárgy (bevonóanyag) felszíne felé. A becsapódó ionok kinetikus energiája elegendő ahhoz, hogy a céltárgy felületéből atomok váljanak ki, és a megfelelően elhelyezett hordozón kiváljanak.
N.B.1 A táblázat csak a triódás, magnetronos vagy reaktív katódporlasztásra vonatkozik, amelyekkel a bevonóanyag tapadásának növelését és a leválasztás sebességét kívánják növelni, valamint a megnövelt nagyfrekvenciás (NF) porlasztásra vonatkozik, amelyet a nemfémes bevonóanyagok elgőzölögtetésére használnak.
N.B.2 Az alacsony energiájú (5 keV-nál kisebb) ionsugarakat a leválasztás aktiválására lehet használni.
g. Az ionbeültetés az a felületmódosító bevonási eljárás, amelynek során az ötvözőelemet ionizálják, erőtérben felgyorsítják és a hordozó felületének meghatározott részébe ültetik. Ez magában foglalja azokat az eljárásokat, amelyek során az ionbeültetés az elektronsugaras fizikai gőzfázisú leválasztással vagy katódporlasztással egyidejűleg történik.
3. KATEGÓRIA – ELEKTRONIKA
3ABerendezések, részegységek és alkatrészek
1. megjegyzés: A 3A001.a.3.-3A001.a.10 alatt, a 3A001.a.12 vagy a 3A001.a.13 alatt meghatározottaktól eltérő, a 3A001, vagy 3A002 alatt ismertetett berendezések és alkatrészek – amelyeket más berendezésekhez speciálisan terveztek, illetve amelyek ugyanolyan funkcionális jellemzőkkel rendelkeznek, mint a többi berendezés – ellenőrzési státusát a többi berendezés ellenőrzési státusa határozza meg.
2. megjegyzés: A 3A001.a.3.-3A001.a.9, a 3A001.a.12 vagy a 3A001.a.13 alatt ismertetett integrált áramkörök ellenőrzési státusát – amelyeket megváltoztathatatlan módon programoztak vagy más berendezéshez egyedi funkcióra terveztek – a többi berendezés ellenőrzési státusa határozza meg.
N.B.: Amikor a gyártó vagy a felhasználó nem tudja meghatározni a többi berendezés ellenőrzési státusát, akkor az integrált áramkörök ellenőrzési státusát a 3A001.a.3–3A001.a.9. a 3A001.a.12 vagy a 3A001.a.13. határozza meg.
3A001Elektronikai alkatrészek és a kifejezetten azokhoz tervezett részelemek, az alábbiak szerint:
a) Általános célú integrált áramkörök, az alábbiak szerint:
1. megjegyzés: Azoknak a (befejezett vagy be nem fejezett) lapkáknak, amelyeken a funkciót meghatározták, az ellenőrzési státusát a 3A001.a. alatti paraméterek szerint kell értékelni.
2. megjegyzés: Integrált áramkörök alatt a következő típusokat értjük:
— „Monolit integrált áramkörök”;
— „Hibrid integrált áramkörök”;
— „Multichip integrált áramkörök”;
— „Film típusú integrált áramkörök”, beleértve a szilícium/zafír integrált áramköröket is;
— „Optikai integrált áramkörök”.
— „Háromdimenziós integrált áramkörök”.
1. A sugárzásállónak tervezett vagy minősített integrált áramkörök, melyek ellenállnak a következők bármelyikének:
a) 5 × 103 Gy (Si) vagy ennél nagyobb teljes dózis;
b) 5 × 106 Gy(Si)/s vagy magasabb dózisintenzitás-változás.; vagy
c) 5 × 1013 n/cm2 vagy magasabb neutronfolyam (integrált fluxus) (1 MeV ekvivalens) szilíciumon, vagy ennek megfelelője más anyagon;
Megjegyzés: A 3A001.a.1.c. nem vonja ellenőrzés alá a Fém Szigetelő Félvezetőket (MIS).
2. „Mikroprocesszor mikroáramkörök”, „mikroszámítógép mikroáramkörök”, mikrovezérlő mikroáramkörök, vegyes félvezetőből gyártott tároló integrált áramkörök, analóg-digitális, digitális-analóg átalakítók, elektro-optikai, vagy „jelfeldolgozásra” tervezett „optikai integrált áramkörök”, felhasználó által programozható logikai eszközök, egyedi integrált áramkörök, amelyek funkciója vagy annak a berendezésnek, amelyben az integrált áramkört fel fogják használni az ellenőrzési státusa ismeretlen, gyors Fourier transzformáló (FFT) processzorok, elektronikusan törölhető programozható csak olvasható memóriák (EEPROM-ok), flash memóriák, vagy statikus véletlen elérésű memóriák (SRAM-ok), amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
a) 398 K (+125 °C) feletti környezeti hőmérsékleten történő működésre méretezték;
b) 218 K (- 55 °C) alatti környezeti hőmérsékleten történő működésre méretezték; vagy
c) A 218 K (–55 °C) és a 398 K (+125 °C) közötti hőmérséklet-tartományban történő működésre méretezték;
Megjegyzés: A 3A001.a.2. nem vonja ellenőrzés alá a polgári gépjárművekben vagy a vasúti mozdonyokban alkalmazott integrált áramköröket.
3. „Mikroprocesszor mikroáramkörök”, „mikroszámítógép mikroáramkörök” és mikrovezérlő mikroáramkörök, amelyek vegyes félvezetőből készültek, és 40 MHz-et meghaladó órajel frekvencián működnek;
Megjegyzés: A 3A001.a.3 magában foglalja a digitális jelfeldolgozókat, a digitális tömbprocesszorokat és a digitális társprocesszorokat.
4. Nem használt;
5. Analóg-digitális (AD) és digitális-analóg (DA) átalakító integrált áramkörök, az alábbiak szerint:
a) AD átalakítók, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
N.B) LÁSD MÉG: 3A10 1
1. Felbontásuk legalább 8 bit, de 10 bitnél kevesebb, 1 000 millió szó / másodpercnél nagyobb kimeneti teljesítménnyel;
2. Felbontásuk legalább 10 bit, de 12 bitnél kevesebb, 300 millió szó / másodpercnél nagyobb kimeneti teljesítménnyel;
3. Felbontásuk 12 bit, 200 millió szó / másodpercnél nagyobb kimeneti teljesítménnyel;
4. Felbontásuk legalább 12 bit, de legfeljebb 14 bit, 125 millió szó / másodpercnél nagyobb kimeneti teljesítménnyel; vagy
5. Felbontásuk legalább 14 bit, 20 millió szó / másodpercnél nagyobb kimeneti teljesítménnyel;
Műszaki megjegyzések:
1. Az n bit felbontás a 2n szintű kvantálásra vonatkozik.
2. A kibocsátási szó bit-száma megegyzik az AD átalakító felbontásával.
3. A kimeneti teljesítmény az átalakító maximális kimeneti teljesítménye, tekintet nélkül az architektúrára vagy a túlmintavételezésre.
4. ’Többcsatornás AD átalakítók’ esetében a teljesítmények nem adódnak össze, a kimeneti teljesítmény az egyes csatornák bármelyikének maximális kimeneti teljesítménye.
5. ’Közvetett AD átalakítók’ vagy olyan ’többcsatornás AD átalakítók’ esetében, amelyek leírásuk szerint átlapolt (interleaved) üzemmóddal is rendelkeznek, a kimenetek összeadódnak, és a kimeneti teljesítmény nem más, mint az összes kimenet maximális összevont kimeneti összteljesítménye.
6. Az értékesítők a kimeneti teljesítményt mintavételezési teljesítménynek, átalakítási aránynak, átbocsátási sebességnek vagy átmenőteljesítmény- frekvenciának is nevezik. Gyakran megahertzben (MHz) vagy mega- minta / másodpercben (MS/s) fejezik ki.
7. A kimeneti teljesítmény mérésének alkalmazásában egy kimeneti szó / másodperc egyenlő egy Hertz-cel vagy egy minta per másodperccel.
8. A ’többcsatornás AD átalakítók’ olyan készülékek, amelyek egynél több AD átalakító egységből állnak, amelyek mindegyike külön analóg bemenettel rendelkezik.
9. A ’közvetett AD átalakítók’ olyan készülékek, amelyek több AD átalakító egységből állnak, amelyek egyazon analóg bemenő jelet mintavételezik különböző időpontokban, oly módon, hogy végül a kimenetek aggregálásával hatékony módon, nagyobb mintavételezési sebességgel valósul meg az analóg bemeneti jel mintavételezése és átalakítása.
b) Digitális-analóg (DA) átalakítók, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. Felbontásuk legalább 10 bit, legalább 3 500 MS/s-nál nagyobb ’kiigazított adatfrissítési gyakoriság’ mellett; vagy
2. ►C2 Felbontásuk legalább 12 bit, 1 250 MS/s-ot meghaladó ’kiigazított adatfrissítési gyakoriság’ mellett, és rendelkeznek az alábbi jellemzők valamelyikével: ◄
a. 9 ns-nél alacsonyabb beállási idő a digitális bemenetben történő változástól a kimeneti végérték 24 %-os hibasávon belüli eléréséig; vagy
b. 100 MHz-es teljes kivezérlésű analóg jel vagy 100 MHz alatt meghatározott legmagasabb teljes kivezérlésű analógjel-frekvencia szintetizálásakor 68 dBc-nél (ahol c = carrier, vivő) nagyobb ’Torzítás feletti dinamikatartomány’ (SFDR).
Műszaki megjegyzések:
1. ’Torzítás feletti dinamikatartomány’ (SFDR, Spurious Free Dynamic Range): A kimeneti jel legnagyobb teljesítményű zavarjel-komponensének vagy harmonikus torzítási komponensének négyzetes átlagértéke (RMS), a bemeneti vivőfrekvencia (legnagyobb frekvenciájú jelkomponensének) négyzetes átlagértéke (RMS) arányában.
2. Az SFDR közvetlenül a specifikációs táblázat alapján vagy az SFDR és a frekvencia összefüggését ábrázoló karakterizációs plot függvényekből határozható meg.
3 A jel akkor minősül teljes kivezérlésűnek, ha amplitudója meghaladja a -3 dBfs (ahol fs=full scale, kivezérlési tartomány).
4. ’Kiigazított adatfrissítési gyakoriság’ DA átalakítók esetében:
a) A hagyományos (nem interpoláló) DA átalakítók esetében a ’kiigazított adatfrissítési gyakoriság’ az a teljesítmény-frekvencia, amellyel a DA átalakító a digitális jelet analóg jellé alakítja, illetve a kimeneti analóg értékeket átváltja. Azok a DA átalakítók, amelyeknél az interpolációs üzemmód kiiktatható (az interpolációs faktor eggyel egyenlő), hagyományos (nem interpoláló) DA átalakítónak tekintendők.
b) Interpoláló (túlmintavételező) DA átalakítók esetében a ’kiigazított adatfrissítési gyakoriság’ a DA átalakító adatfrissítési gyakoriságának és a legkisebb interpolációs faktornak a hányadosa. Interpoláló DA átalakítók esetében a ’kiigazított adatfrissítési gyakoriságra’ más formában is történhet utalás, így például az alábbi kifejezésekkel:
— adatbeviteli gyakoriság
— szóbeviteli gyakoriság
— mintabeviteli gyakoriság
— maximális összesített beviteli busz teljesítmény
— a DAC maximális órajel-gyakorisága az órajel-bevitel során.
6. „Jelfeldolgozáshoz” tervezett elektro-optikai és „optikai integrált áramkörök”, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) Egy vagy több belső „lézer” dióda;
b) Egy vagy több belső fényérzékelő elem; és
c) Optikai hullámvezetők;
7. ’Felhasználó által programozható logikai eszközök’, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
a) Az egyvégű digitális bemenetek/kimenetek maximális száma nagyobb mint 700; vagy
b) A soros adó-vevő legnagyobb összesített egyirányú adatsebessége 500 Gb/s vagy nagyobb;
Megjegyzés: A 3A001.a.7magában foglalja az alábbiakat:
— Egyszerű programozható logikai eszközök (SPLD)
— Komplex programozható logikai eszközök (CPLD)
— Felhasználó által programozható kapu tömbök (FPGA)
— Felhasználó által programozható logikai tömbök (FPLA)
— Felhasználó által programozható összekapcsolók (FPIC)
Műszaki megjegyzések:
1. A digitális bemenetek/kimenetek 3A001.a.7.a. pontban említett maximális számára maximális felhasználói bemenetként/kimenetként vagy maximálisan rendelkezésre álló bemenetként/kimenetként is szoktak hivatkozni, attól függően, hogy az integrált áramkör tokozott áramkör-e vagy pedig tokozatlan áramkör.
2. ’A soros adó-vevő legnagyobb összesített egyirányú adatsebessége’ a soros adó-vevő legnagyobb egyirányú adatsebességének és az FPGA-hoz csatlakozó adó-vevők számának a szorzata.
8. Nem használt;
9. Neurális hálózati integrált áramkörök;
10. Egyedi integrált áramkörök, melyeknél vagy a funkció ismeretlen, vagy az integrált áramkört felhasználó berendezés ellenőrzési státusa a gyártó számára ismeretlen, és amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
a) Több mint 1 500 terminál;
b) A tipikus „alapkapu-késleltetési idő” kevesebb, mint 0,02 ns; vagy
c) Az üzemi frekvencia meghaladja a 3 GHz-et;
11. Bármely vegyes félvezetőn alapuló, a 3A001.a.3.-3A001.a.10. és a 3A001.a.12. alatt meghatározottaktól eltérő digitális integrált áramkörök, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
a) Az ekvivalens kapuszám meghaladja a 3 000 -ret (2 bemeneti kapu); vagy
b) Az átbillenési frekvencia meghaladja az 1,2 GHz-et;
12. Gyors Fourier Transzformáló (FFT) processzorok, amelyek minősített végrehajtási ideje egy N-pontú komplex FTT-re kisebb mint (N log2 N)/20 480 ms, ahol N a pontok száma;
Műszaki megjegyzés:
Ha N = 1024 pont, a 3A001.a.12. szerinti képlettel számítva a végrehajtási idő kevesebb, mint 500 μs;
13. Közvetlen digitális szintetizátor (DDS) integrált áramkörök, amelyek rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
a) Digitális-analóg (DAC) átalakító-óra frekvenciája 3,5 GHz vagy annál nagyobb, a DAC-felbontás pedig 10 bit gy annál nagyobb, de 12 bitnél kevesebb; vagy
b) A DAC-óra frekvenciája 1,25 GHz vagy nagyobb, a DAC-felbontás pedig 12 bit vagy nagyobb;
Műszaki megjegyzés:
A DAC frekvenciáját főóra frekvenciaként vagy bemenetióra-frekvenciaként is meg lehet határozni.
b) Mikrohullámú vagy milliméteres hullámú alkatrészek, az alábbiak szerint.
Műszaki megjegyzések:
A 3A001.b. alkalmazásában a termékek adatlapjain a maximális kimeneti telítési teljesítmény paraméter kimenőteljesítményként, kimeneti telítési teljesítményként, maximális kimenőteljesítményként, kimenő csúcsteljesítményként vagy modulációs csúcsteljesítményként is szerepelhet.
1. Elektronikus vákuumcsövek és katódok, az alábbiak szerint:
1. megjegyzés: A 3A001.b.1. nem vonja ellenőrzés alá az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkező bármilyen frekvenciasávban történő működésre tervezett vagy minősített csöveket:
a) Nem haladja meg a 31,8 GHz-et; és
b) Az „ITU által” rádió-kommunikációs szolgáltatóknak, de nem rádió-meghatározásra „kiosztott”.
2. megjegyzés: A 3A001.b.1. nem vonja ellenőrzés alá a nem „űrminősítésű”, és az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkező csöveket:
a) Átlagos kimeneti teljesítménye legfeljebb 50 W; és
b) Az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkező bármilyen frekvenciasávban történő működésre tervezett vagy minősített csöveket:
1. Nagyobb mint 31,8 GHz, de nem haladja meg a 43,5 GHz-et; és
2. Az „ITU által” rádió-kommunikációs szolgáltatóknak, de nem rádió-meghatározásra „kiosztott”.
a) Impulzusüzemre vagy folyamatos hullámüzemre szánt haladó hullámú csövek, az alábbiak szerint:
1. 31,8 GHz-nél magasabb frekvencián üzemelő csövek;
2. Katód fűtőelemmel rendelkező csövek, amelyek esetében a névleges RF teljesítmény elérésének ideje kevesebb, mint 3 másodperc;
3. Csatolt üregrezonátorok, vagy származékaik, melyek „relatív sávszélessége” meghaladja a 7 %-ot, vagy amelyek csúcsteljesítménye több, mint 2,5 kW;
4. Helix csövek vagy származékaik, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
a. A „pillanatnyi sávszélesség” több, mint egy oktáv, az átlagos teljesítmény (kW) és a maximális üzemi frekvencia (GHz) szorzata nagyobb, mint 0,5;
b. A „pillanatnyi sávszélesség” legfeljebb egy oktáv, az átlagos kimenőteljesítmény (kW) és a maximális üzemi frekvencia (GHz) szorzata pedig nagyobb 1-nél; vagy
c. „Űrminősítésű”;
b) Több mint 17 dB erősítésű keresztmezős erősítőcsövek;
c) Elektroncsövekhez tervezett impregnált katódok a névleges üzemi feltételek mellett 5 A/cm2-t meghaladó folyamatos emissziós áramsűrűséggel;
2. Mikrohullámú „monolit integrált áramkörű” (MMIC) teljesítményerősítők, amelyek az alábbi kategóriák valamelyikébe esnek:
a) 2,7 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 6,8 GHz-es frekvencián való működésre méretezettek, „relatív sávszélességük” 15 %-nál nagyobb, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
1. 2,7 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 2,9 GHz közötti bármilyen frekvencián 75 W-nél (48,75 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
2. 2,9 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 3,2 GHz közötti bármilyen frekvencián 55 W-nél (47,4 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
3. 3,2 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 3,7 GHz közötti bármilyen frekvencián 40 W-nél (46 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény; vagy
4. 3,7 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 6,8 GHz közötti bármilyen frekvencián 20 W-nél (43 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
b) 6,8 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 16 GHz-es frekvencián való működésre méretezettek, „relatív sávszélességük” 10 %-nál nagyobb, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
1. 6,8 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 8,5 GHz közötti bármilyen frekvencián 10 W-nél (40 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény; vagy
2. 8,5 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 16 GHz közötti bármilyen frekvencián 5 W-nél (37 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
c) 16 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 31,8 GHz közötti bármilyen frekvencián 3 W-nél (34,77 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek, és „relatív sávszélességük” 5 %-nál nagyobb;
d) 31,8 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 37 GHz közötti bármilyen frekvencián 0,1 nW-nél (– 70 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek;
e) 37 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 43,5 GHz közötti bármilyen frekvencián 1 W-nél (30 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek, és „relatív sávszélességük” 5 %-nál nagyobb;
f) 43,5 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 75 GHz közötti bármilyen frekvencián 31,62 mW-nél (15 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek, és „relatív sávszélességük” 5 %-nál nagyobb;
g) 75 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 90 GHz közötti bármilyen frekvencián 10 mW-nél (10 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek, és „relatív sávszélességük” 5 %-nál nagyobb; vagy
h) Bármilyen 90 GHz-t meghaladó frekvencián 0,1 nW-nél (– 70 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek;
1. megjegyzés: Nem használt.
2. megjegyzés: Az olyan MMIC ellenőrzési státusát, amelynek névleges működési frekvenciája a 3A001.b.2.a.–3A001.b.2.h. pontban megadott, egynél több frekvenciatartományban szereplő frekvenciákat tartalmaz, a legalacsonyabb átlagos maximális kimeneti telítési teljesítményre vonatkozó ellenőrzési küszöb határozza meg.
3. megjegyzés: A 3A-ban található 1. és 2. megjegyzés azt jelenti, hogy a 3A001.b.2. nem vonja ellenőrzés alá az olyan MMIC-ket, amelyeket kifejezetten más jellegű alkalmazáshoz terveztek, pl.: telekommunikációhoz, radarhoz, gépkocsihoz.
3. Diszkrét mikrohullámú tranzisztorok, amelyek az alábbi kategóriák valamelyikébe esnek:
a) 2,7 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 6,8 GHz-es frekvencián való működésre méretezettek, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
1. 2,7 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 2,9 GHz közötti bármilyen frekvencián 400 W-nél (56 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
2. 2,9 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 3,2 GHz közötti bármilyen frekvencián 205 W-nél (53,12 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
3. 3,2 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 3,7 GHz közötti bármilyen frekvencián 115 W-nél (50,61 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény; vagy
4. 3,7 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 6,8 GHz közötti bármilyen frekvencián 60 W-nél (47,78 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
b) 6,87 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 31,8 GHz-es frekvencián való működésre méretezettek, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
1. 6,8 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 8,5 GHz közötti bármilyen frekvencián 50 W-nél (47 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
2. 8,5 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 12 GHz közötti bármilyen frekvencián 15 W-nél (41,76 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
3. 12 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 16 GHz közötti bármilyen frekvencián 40 W-nél (46 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény; vagy
4. 16 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 31,8 GHz közötti bármilyen frekvencián 7 W-nél (38,45 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
c) 31,8 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 37 GHz közötti bármilyen frekvencián 0,5 W-nél (27 dBm) nagyobbmaximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek;
d) 37 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 43,5 GHz közötti bármilyen frekvencián 1 W-nél (30 dBm) nagyobbmaximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek;
e) Bármilyen 43,5 GHz-t meghaladó frekvencián 0,1 nW-nél (– 70 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek;
1. megjegyzés: Az olyan tranzisztor ellenőrzési státusát, amelynek névleges működési frekvenciája a 3A001.b.3.a.–3A001.b.3.e. pontban megadott, egynél több frekvenciatartományban szereplő frekvenciákat tartalmaz, a legalacsonyabb átlagos maximális kimeneti telítési teljesítményre vonatkozó ellenőrzési küszöb határozza meg.
2. megjegyzés: A 3A001.b.3. magában foglalja a tokozatlan, a hordozóra szerelt és a tokozott chipeket. Egyes diszkrét tranzisztorok más néven teljesítményerősítőkként is szerepelhetnek, de e diszkrét tranzisztorok státusát a 3A001.b.3. határozza meg.
4. Félvezető mikrohullámú erősítők és félvezető mikrohullámú erősítőket tartalmazó mikrohullámú részegységek/modulok, amelyek az alábbi kategóriák valamelyikébe esnek:
a) 2,7 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 6,8 GHz-es frekvencián való működésre méretezettek, „relatív sávszélességük” 15 %-nál nagyobb, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
1. 2,7 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 2,9 GHz közötti bármilyen frekvencián 500 W-nél (57 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
2. 2,9 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 3,2 GHz közötti bármilyen frekvencián 270 W-nél (54,3 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
3. 3,2 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 3,7 GHz közötti bármilyen frekvencián 200 W-nél (53 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény; vagy
4. 3,7 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 6,8 GHz közötti bármilyen frekvencián 90 W-nél (49,54 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
b) 6,8 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 31,8 GHz-es frekvencián való működésre méretezettek, „relatív sávszélességük” 10 %-nál nagyobb, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
1. 6,8 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 8,5 GHz közötti bármilyen frekvencián 70 W-nél (48,54 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
2. 8,5 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 12 GHz közötti bármilyen frekvencián 50 W-nél (47 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
3. 12 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 16 GHz közötti bármilyen frekvencián 30 W-nél (44,77 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény; vagy
4. 16 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 31,8 GHz közötti bármilyen frekvencián 20 W-nél (43 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
c) 31,8 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 37 GHz közötti bármilyen frekvencián 0,5 W-nél (27 dBm) nagyobbmaximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek;
d) 37 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 43,5 GHz közötti bármilyen frekvencián 2 W-nél (33 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek, és „relatív sávszélességük” 5 %-nál nagyobb;
e) 43,5 GHz-nél nagyobb frekvencián való működésre méretezettek, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
1. 43,5 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 75 GHz közötti bármilyen frekvencián 0,2 W-nél (23 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény, és 10 %-nál nagyobb „relatív sávszélesség”;
2. 75 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 90 GHz közötti bármilyen frekvencián 20 mW-nél (13 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény, és 5 %-nál nagyobb „relatív sávszélesség”; vagy
3. Bármilyen 90 GHz-nél nagyobb frekvencián 0,1 nW-nél (– 70 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény; vagy
f) 2,7 GHz-nél nagyobb frekvencián való működésre méretezettek, és rendelkeznek az összes alábbi jellemzővel:
1. A 400-nál nagyobb kimeneti telítési teljesítmény (wattban), Psat, osztva a maximális működési frekvencia négyzetével (GHz-ben) [Psat>400 W*GHz2/fGHz 2];
2. „Relatív sávszélességük” 5 %-nál nagyobb; és
3. Bármely két egymásra merőleges, d (cm-ben megadott) hosszúságú oldala egyenlő vagy kisebb, mint 15 osztva a legalacsonyabb (GHz-ben megadott) üzemi frekvenciával [d≤ 15 cm*GHz/ fGHz].
Műszaki megjegyzés:
A 2,7 GHz-ig terjedő vagy annál kisebb névleges működési tartományú [d ≤ 15 cm*GHz/2,7 GHz] erősítők esetében a 3A001.b.4.f.3. pont képletében a 2,7 GHz-et kell a legalacsonyabb üzemi frekvenciaként (fGHz) alkalmazni.
N.B.: Az MMIC teljesítményerősítőket a 3A001.b.2. pontban megadott szempontok alapján kell értékelni.
1. megjegyzés: Nem használt.
2. megjegyzés: Az olyan termék ellenőrzési státusát, amelynek névleges üzemi frekvenciája a 3A001.b.4.a–3A001.b.4.e. pontban megadott, egynél több frekvenciatartományban szereplő frekvenciákat tartalmaz, a legalacsonyabb átlagos maximális telítésiteljesítmény-küszöb alapján kell meghatározni.
3. megjegyzés: A 3A001.b.4. magában foglal adó/vevő modulokat és adómodulokat.
5. Elektronikusan vagy mágnesesen hangolható sáváteresztő, vagy sávzáró szűrők, amelyeknek több mint 5 olyan hangolható rezonátoruk van, amely 10 s-nál rövidebb idő alatt 1,5:1 frekvencia sávban (fmax/fmin) biztosítják a hangolást, és rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
a) A sáváteresztő szűrő sávszélessége több mint a középfrekvencia 0,5 %-a; vagy
b) A sávzáró szűrő sávszélessége kisebb, mint a középfrekvencia 0,5 %-a;
6. Nem használt;
7. Átalakítók és harmonikus keverők, amelyek az alábbiak egyikét képezik:
a) „Jelanalizátorok” frekvenciatartományának 90 GHz-en túli kiterjesztésére tervezték őket;
b) „Jelgenerátorok” működési tartományának 90 GHz-en túli kiterjesztésére tervezték őket, az alábbiak szerint:
1. 90 GHz felett;
2. a 43,5 GHz-et meghaladó, de 90 GHz-nél kisebb frekvenciatartományban bárhol 100 mW-ot (20 dBm) meghaladó kimenőteljesítményhez;
c) „Hálózati analizátorok” működési tartományának kiterjesztésére tervezték őket, az alábbiak szerint:
1. 110 GHz felett;
2. A 43,5 GHz-et meghaladó, de 90 GHz-nél kisebb frekvenciatartományban bárhol 31,62 mW-ot (15 dBm) meghaladó kimenőteljesítményhez;
3. A 90 GHz-et meghaladó, de 110 GHz-nél kisebb frekvenciatartományban bárhol 1 mW-ot (0 dBm) meghaladó kimenőteljesítményhez; vagy
d) Mikrohullámú mérő vevőkészülékek frekvenciatartományának 110 GHz-en túli kiterjesztésére tervezték őket;
8. A 3A001.b.1. alatt meghatározott csöveket tartalmazó mikrohullámú teljesítményerősítők, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) 3 GHz feletti üzemi frekvencia;
b) a tömegarányhoz viszonyított, 80 W/kg-ot meghaladó átlagos kimeneti teljesítmény; és
c) 400 cm3-nél kisebb térfogat;
Megjegyzés: A 3A001.b.8. nem vonja ellenőrzés alá az „ITU által” rádió-kommunikációs szolgáltatóknak, de nem rádió-meghatározásra „kiosztott” frekvenciákon történő működésre tervezett vagy minősített berendezéseket.
9. Legalább egy haladóhullámú csőből, egy mikrohullámú „monolitikus integrált áramkörből” és egy integrált elektronikus teljesítményszabályozóból álló mikrohullámú teljesítménymérők (MPM), amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) 10 másodpercnél rövidebb ’bekapcsolási idő’, amely alatt kikapcsolt állapotból teljesen működképes állapot érhető el;
b) a Wattban kifejezett maximális névleges teljesítmény 10 cm3/W szorzatánál kisebb térfogat; és
c) egy oktávnál nagyobb (fmax > 2fmin) „pillanatnyi sávszélesség”, és rendelkezik az alábbiak valamelyikével:
1. 18 GHz-zel egyenlő vagy annál kisebb frekvencia esetében a rádiófrekvencia kimenőteljesítménye 100 W-nál nagyobb; vagy
2. 18 GHz-nél nagyobb frekvencia.
Műszaki megjegyzések:
1. A 3A001.b.9.b. pont szerinti térfogat kiszámítására az alábbi példa szolgál:20 W maximális névleges teljesítmény esetén a térfogat 20 W × 10 cm3/W = 200 cm3.
2. A 3A001.b.9.a pont szerinti ’bekapcsolási idő’ az az időtartam, amely alatt kikapcsolt állapotból teljesen működőképes állapot érhető el, vagyis az magában foglalja a mikrohullámú teljesítménymérő bemelegedési idejét is.
10. Olyan egyoldalsávos (SBB) fáziszajjal működő oszcillátorok vagy oszcillátorszerelvények, amely a 10 kHz ≤ F < 500 kHz közötti tartományban bárhol jobb, mint (126 + 20log10F - 20log10f)
Műszaki megjegyzés:
A 3A001.b.10. pontban „F” a működési frekvenciától történő eltérés Hz-ben, „f” pedig a működési frekvencia MHz-ben kifejezve.
11. „Frekvenciaszintetizáló”, „elektronikus részegységek”, amelynek „frekvencia-kapcsolási ideje” az alábbiak bármelyike:
a) 156 ps-nél kevesebb;
b) a 4,8 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 10,6 GHz közötti szintetizált frekvenciatartományban az 1,6 GHz-et meghaladó frekvenciaváltás esetén a frekvenciakapcsolási idő kevesebb, mint 100 μs;
c) a 10,6 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 31,8 GHz közötti szintetizált frekvenciatartományban az 550 MHz-et meghaladó frekvenciaváltás esetén a frekvenciakapcsolási idő kevesebb, mint 250 μs;
d) a 31,8 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 43,5 GHz közötti szintetizált frekvenciatartományban az 550 MHz-et meghaladó frekvenciaváltás esetén a frekvenciakapcsolási idő kevesebb, mint 500 μs;
e) a 43,5 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 56 GHz közötti szintetizált frekvenciatartományban az 550 MHz-et meghaladó frekvenciaváltás esetén 1 ms-nél kevesebb;
f) az 56 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 90 GHz közötti szintetizált frekvenciatartományban az 2,2 GHz-et meghaladó frekvenciaváltás esetén kevesebb, mint 1 ms; vagy
g) a 90 GHz-et meghaladó szintetizált frekvenciatartományban a frekvenciakapcsolási idő kevesebb, mint 1 ms;
N.B.: Az általános felhasználású független „jelanalizátorok”, jelgenerátorok, hálózati analizátorok és mikrohullámú mérő vevőkészülékek a 3A002.c., a 3A002.d., a 3A002.e. és a 3A002.f. pontban szerepelnek.
c) Akusztikai hullámeszközök, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek:
1. Felületi akusztikai hullám és felületi terjedésű (shallow bulk) akusztikai hullámeszközök, amelyek rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:
a) A vivőfrekvencia meghaladja a 6 GHz-et;
b) A vivőfrekvencia nagyobb, mint 1 GHz, de nem haladja meg a 6 GHz-et, és rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. A ’mellékhurok frekvencia elnyomása’ meghaladja a 65 dB-t;
2. A maximális késleltetési idő és a sávszélesség szorzata (az időt s-ban és a sávszélességet MHz-ben mérve) több, mint 100;
3. A sávszélesség nagyobb, mint 250 MHz; vagy
4. A szórási késleltetés nagyobb, mint 10 μs; vagy
c) 1 GHz vagy annál kisebb vivőfrekvencia, és az alábbi jellemzők bármelyike:
1. A maximális késleltetési idő és a sávszélesség szorzata (az időt s-ban és a sávszélességet MHz-ben mérve) több, mint 100;
2. A szórási késleltetés nagyobb, mint 10 μs; vagy
3. A ’mellékhurok frekvencia elnyomása’ meghaladja a 65 dB-t, a sávszélesség pedig nagyobb, mint 100 MHz;
Műszaki megjegyzés:
A ’mellékhurok frekvencia elnyomása’ az adatlapon meghatározott legnagyobb frekvenciaelnyomási érték.
2. Tömb akusztikai hullámeszközök, amelyek lehetővé teszik a jelek közvetlen feldolgozását 6 GHz-et meghaladó frekvencián;
3. Akusztikai-optikai „jelfeldolgozó” eszközök, melyek az akusztikai hullámok (tömbhullám vagy felületi hullám) és a fényhullámok közötti kölcsönhatást használják fel, és lehetővé teszik jelek vagy képek közvetlen feldolgozását, beleértve a színképelemzést, a korrelációt és a konvolúciót is;
Megjegyzés: A 3A001.c. pont nem vonja ellenőrzés alá azokat az akusztikai hullámeszközöket, amelyek egyszűrős sáváteresztő, aluláteresztő, felüláteresztő vagy lyukszűrésre vagy rezonáló funkcióra korlátozódnak.
d) „Szupravezető” anyagokból gyártott alkatrészeket tartalmazó, kifejezetten legalább az egyik „szupravezető” alkotóelem „kritikus hőmérséklete” alatti hőmérsékleten történő működésre tervezett elektronikus berendezések vagy áramkörök, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. „Szupravezető” kapuval rendelkező digitális áramkörök áramkapcsolása, ha kapunként a késleltetési idő (másodperc) és kapunként a teljesítményveszteség (Watt) szorzata kisebb, mint 10-14 J; vagy
2. A frekvencia kiválasztása minden frekvencián 10 000 -nél nagyobb jósági tényezőjű rezgőkörökkel történik;
e) Nagy energiájú eszközök, az alábbiak szerint:
1. ’Cellák’, az alábbiak szerint:
a) 20 °C-on 550 Wh/kg-nál nagyobb ’energiasűrűségű’’primer cellák’;
b) 20 °C-on 300 Wh/kg-nál nagyobb ’energiasűrűségű’’másodlagos cellák’;
Műszaki megjegyzések:
1. A 3A001.e.1. pont alkalmazásában az ’energiasűrűséget’ (Wh/kg) úgy kapjuk meg, hogy az átlagos feszültséget szorozzuk az amperórában (Ah) kifejezett névleges kapacitással, és osztjuk a kilogrammban mért tömeggel. Amennyiben a névleges kapacitás nem került meghatározásra, az energiasűrűséget úgy kapjuk meg, hogy a névleges feszültséget négyzetre emeljük és szorozzuk az órában kifejezett teljesítménnyel és osztjuk az ohm-ban kifejezett teljesítményterheléssel és a kilogrammban mért tömeggel.
2. A 3A001.e.1. pont alkalmazásában a ’cella’ olyan elektrokémiai eszköz, amely pozitív és negatív elektródákkal, valamint elektrolittal rendelkezik, és elektromos energia forrása. Ez a telepek alapvető építőeleme.
3. A 3A001.e.1.a. pont alkalmazásában a ’primer cella’ olyan ’cella’, amelyet nem más források általi töltésre terveztek.
4. A 3A001.e.1b. pont alkalmazásában a ’másodlagos cella’ olyan ’cella’, amelyet külső elektromos forrás általi töltésre terveztek.
Megjegyzés: A 3A001.e.1. pont nem vonja ellenőrzés alá az telepeket, így az egy cellából álló telepeket sem.
2. Nagy energiájú tárolókondenzátorok, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 3A201.a. és a Katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
a) Kondenzátorok, melyek ismétlési frekvenciája kisebb, mint 10 Hz (egytöltetű kondenzátorok), és amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. A névleges feszültség legalább 5 kV;
2. Legalább 250 J/kg energiasűrűség; és
3. Az összenergia legalább 25 kJ;
b) Legalább 10 Hz ismétlési frekvenciájú kondenzátorok (ismétlő kondenzátorok), amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. A névleges feszültség legalább 5 kV;
2. Legalább 50 J/kg energiasűrűség;
3. Az összenergia legalább 100 J; és
4. Legalább 10 000 töltési/kisülési ciklus élettartam;
3. 1 másodpercnél rövidebb idejű teljes feltöltésre vagy kisütésre tervezett „szupravezető” elektromágnesek vagy mágnestekercsek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
N.B) LÁSD MÉG: 3A201.b.
Megjegyzés: A 3A001.e.3. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten mágneses rezonancia képalkotó (MRI) orvosi berendezésekhez készített „szupravezető” elektromágneseket, illetve mágnestekercseket.
a) A kisütés során szállított maximális energia az első másodpercben meghaladja a 10 kJ-t;
b) Az áram alatti tekercsek belső átmérője több, mint 250 mm; és
c) A névleges mágneses indukció több, mint 8 T, vagy a tekercsben a teljes áramsűrűség több, mint 300 A/mm2;
4. „Űrminősítésű”, 1 367 W/m2 szimulált „AM0” besugárzás esetén, 301 K (+28 °C) üzemi hőmérsékleten 20 %-ot meghaladó minimális átlagos hatékonyságú napelemek, cellás belső kapcsolású borító üveges (CIC) szerelt egységek, nappanelek és napkollektorok.
Műszaki megjegyzés:
Az ’AM0’ vagy ’Air Mass Zero’ (zéró légtömeg) a napfény spektrális sugárzására vonatkozik a Föld külső atmoszférájában, amikor a Föld és a Nap távolsága egy csillagászati egység (AU).
f) Forgóbemenet típusú tengely abszolútpozíció-kódolók, amelyek pontossága ± 1,0 ívmásodperc vagy kevesebb (jobb) annál;
g) Elektromos, optikai vagy elektronsugárzás-vezérlésű kapcsolási módozatú, szilárd test impulzusos áramkapcsoló tirisztorok és ’tirisztor-modulok’, amelyek rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:
1. a maximális bekapcsolási áramváltozási meredekség (di/dt) több mint 30 000 A/μs, a pozitív zárófeszültség pedig több mint 1 100 V; vagy
2. a maximális bekapcsolási áramváltozási meredekség (di/dt) több mint 2 000 A/μs, és az alábbiak mindegyike fennáll:
a) a pozitív csúcszáró feszültség 3 000 V vagy annál nagyobb; és és
b) legalább 3 000 A csúcsáram.
A 6A001.a.1.c nem vonja ellenőrzés alá a hangot csak vertikálisan irányító elektro-nikai eszközöket vagy a mechanikai (pl. légpuska vagy gőzlöketű puska), illetve kémiai (pl. robbanó) forrásokat. 1. megjegyzés: A 3A001.g. pont az alábbiakat foglalja magában:
— szilíciumvezérlésű egyenirányítók (SCR)
— elektromos kapcsolású tirisztorok (ETT)
— fény kapcsolású tirisztor (LTT)
— integrált vezérlőelektródával szabályozott tirisztor (IGCT)
— vezérlőelektródával kikapcsolható tirisztor (GTO)
— MOS-vezérlésű tirisztor (MCT)
— Szolidtron
2. megjegyzés: A 3A001.g. pont nem vonja ellenőrzés alá a polgári vasúti közlekedés és a „polgári repülőgépek” általi felhasználás céljára tervezett berendezésekbe beépített tirisztorokat és ’tirisztor modulokat’.
Műszaki megjegyzés:
A 3A001.g. pont alkalmazásában a ’tirisztor modul’ egy vagy több tirisztort tartalmaz.
h) Szilárdtest alapú teljesítményelektronikai félvezető kapcsolók, diódák vagy ’modulok’, amelyek az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkeznek:
1. 488 K (215 °C) feletti maximális pn-átmenet hőmérsékleten is működőképesek;
2. a pozitív ismétlődő csúcszáró feszültség (zárófeszültség) meghaladja a 300 V-ot; és
3. az egyenáram erőssége nagyobb, mint 1 A.
1. megjegyzés: A 3A001.h. pontban említett pozitív ismétlődő csúcszáró feszültség magában foglalja a nyelő-forrás feszültséget, a kollektor-emitter feszültséget, a negatív ismétlődő csúcszáró feszültséget és a pozitív ismétlődő lezáró csúcsfeszültséget.
2. megjegyzés: A 3A001.h. pont magában foglalja az alábbiakat:
— záróréteges térvezérlésű tranzisztorok (JFET)
— záróréteges térvezérlésű vertikális tranzisztorok (VJFET)
— fém-oxid-félvezető térvezérlésű tranzisztorok (MOSFET)
— kétszeresen diffundáltatott, fém-oxid-félvezető térvezérlésű tranzisztorok (DMOSFET)
— szigetelt vezérlőelektródos bipoláris tranzisztorok (IGBT)
— nagy elektronmozgékonyságú tranzisztorok (HEMT)
— bipoláris tranzisztorok (BJT)
— tirisztorok és szilíciumvezérlésű egyenirányítók (SCR)
— vezérlőelektródával kikapcsolható tirisztor (GTO)
— emittorral kikapcsolható tirisztorok (ETO)
— PiN-diódák
— schottky-diódák
3. megjegyzés A 3A001.h. pont nem vonja ellenőrzés alá a polgári gépkocsik, a polgári vasúti közlekedés és a „polgári repülőgépek” általi felhasználás céljára tervezett berendezésekbe beépített kapcsolókat, diódákat vagy ’modulokat’.
Műszaki megjegyzés:
A 3A001.h. pont alkalmazásában a ’modulok’ magukban foglalnak egy vagy több, szilárdtest alapú teljesítményelektronikai félvezető kapcsolót vagy diódát.
3A002Általános célú elektronikus berendezések az alábbiak szerint:
a) Rögzítőberendezések és oszcilloszkópok az alábbiak szerint:
1. Nem használt;
2. Nem használt;
3. Nem használt;
4. Nem használt;
5. Hullámforma-digitalizálók és tranziens rögzítők, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) 200 millió minta/s digitalizálási sebesség és 10 bit vagy annál nagyobb felbontás;
b) 2 Gbit/s, vagy nagyobb ’folyamatos átbocsátási sebesség’; és
c) Átmeneti vagy szabálytalan jelek vezérelt vétele
Műszaki megjegyzések:
1. Párhuzamos buszfelépítésű berendezések esetén a ’folyamatos átbocsátási sebességet’ a maximális szósebesség és a szó bitekben mért hosszának a szorzata adja.
2. A ’folyamatos átbocsátási sebesség’ a berendezésnek az a legnagyobb kimenő adatsebessége, amelynél a mintavételi sebesség és az analóg-digitális konverzió fenntartása mellett adatveszteség nem lép fel.
3. A 3A002.a.5.c alkalmazásában a vétel kiváltható belülről vagy kívülről.
6. Digitális műszerezési adatrögzítő rendszerek mágneslemez tárolási technikával, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével, és kifejezetten ezekhez tervezett digitális rögzítők:
a) 100 millió minta/s digitalizált adatráta és 8 bit vagy annál nagyobb felbontás; és
b) 1 Gbit/s, vagy nagyobb ’folyamatos átbocsátási sebesség’;
Műszaki megjegyzés:
A digitális műszerezési adatrögzítő rendszerek vagy a digitális rögzítőbe beillesztett vagy azon kívüli digitalizálóval konfigurálhatók.
7. Valós idejű oszcilloszkópok, melyek zajfeszültsége a függőleges tengely teljes skálázása 2 %-ának felelő meg (rms, négyzetes középérték), ahol a 3dB-es sávszélességű inputok a 60 GHz-es és afeletti sávban csatornánként a legkevesebb zajt adják.
Megjegyzés: A 3A002.a.7. nem vonja ellenőrzés alá az ekvivalens idejű mintavételezést alkalmazó oszcilloszkópokat.
b) Nem használt.
c) „Jelanalizátorok”, az alábbiak szerint:
1. „Jelanalizátorok”, amelyek a 31,8 GHz-et meghaladó, de 37 GHz-et meg nem haladó frekvenciatartományon belül bárhol 10 MHz-et meghaladó, 3 dB felbontási sávszélességgel (RBW) rendelkeznek;
2. „Jelanalizátorok”, amelyek kijelzett átlagos zajszintje (DANL) a 43,5 GHz-et meghaladó, de 90 GHz-et meg nem haladó frekvenciatartományon belül bárhol alacsonyabb (jobb), mint -150 dBm/Hz;
3. „Jelanalizátorok”, amelyek frekvenciája meghaladja a 90 GHz-et;
4. „Jelanalizátorok”, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) 170 MHz-et meghaladó „valós idejű sávszélesség”; és
b) 100 % észlelésivalószínűségű észlelés kevesebb, a teljes amplitúdóról kevesebb, mint 3 dB-es csökkenéssel hézagok vagy a 15 s vagy rövidebb időtartamú jelek ablakhatása miatt;
Műszaki megjegyzések:
1. A 3A002.c.4.b. pontban szereplő észlelési valószínűség más néven elfogási valószínűség vagy befogási valószínűség.
2. A 3A002.c.4.b. pont alkalmazásában, a 100 %-os észlelési valószínűségre vonatkozó időtartam megegyezik a meghatározott szintű mérési biztonytalansághoz szükséges minimális jelidőtartammal.
Megjegyzés: A 3A002.c.4. nem vonja ellenőrzés alá azokat a „jelanalizátorokat”, amelyek csak állandó százalékú sávszélesség-szűrőket (más néven oktáv vagy törtoktáv szűrőket) használnak;
5. A 15 μs vagy rövidebb időtartamú jelek esetében 100 %-os triggerelési (fogási) valószínűségű „frekvenciamaszk-trigger” funkcióval rendelkező „jelanalizátorok”;
d) „Jelgenerátorok”, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Specifikációjuk szerint a 31,8 GHz-et meghaladó, de 37 GHz-nél nem nagyobb frekvenciatartományban bárhol az alábbiak mindegyikével rendelkező impulzusmodulált jelek generálására alkalmasak;
a) Az „impulzus-időtartama” kevesebb mint 25 ns; és
b) a be-/kikapcsolási arány 65 dB vagy annál nagyobb;
2. Kimenőteljesítményük a 43,5 GHz-et meghaladó, de 90 GHz-et nem meghaladó frekvenciatartományban bárhol meghaladja a 100 mW-ot (20 dBm);
3. Az alábbi jellemzők valamelyikével bíró „frekvenciakapcsolási idő”:
a) Nem használt.
b) a 4,8 GHz és 31,8 GHz közötti frekvenciatartományban a 2,2 GHz-et meghaladó frekvenciaváltás esetén a frekvenciakapcsolási idő kevesebb, mint 100 μs;
c) Nem használt.
d) a 31,8 GHz és 37 GHz közötti frekvenciatartományban az 550 MHz-et meghaladó frekvenciaváltás esetén a frekvenciakapcsolási idő kevesebb, mint 500 μs;
e) a 37 GHz és 90 GHz közötti frekvenciatartományban az 2,2 GHz-et meghaladó frekvenciaváltás esetén a frekvenciakapcsolási idő kevesebb, mint 100 μs; vagy
f) Nem használt
4. Egyoldalsávos (SSB) fáziszaj dBc/Hz-ben, amely meghatározása szerint eleget tesz az alábbiak bármelyikének:
a) A 10 Hz < F < 10 kHz közötti tartományban és a 3,2 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 90 GHz frekvenciatartományban bárhol -(126 + 20log10F - 20log10f)-nél kisebb (jobb); vagy
b) A 10 kHz ≤ F < 100 kHz közötti tartományban és a 3,2 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 90 GHz frekvenciatartományban bárhol –(206- 20log10f)-nél kisebb (jobb); vagy
Műszaki megjegyzés:
A 3A002.d.4. pontban F a működési frekvenciától történő eltérés Hz-ben, f pedig a működési frekvencia MHz-ben kifejezve;
5. A maximális frekvencia meghaladja a 90 GHz-et;
1. megjegyzés: A 3A002.d. pont alkalmazásában a jelgenerátorok magukban foglalják a digitális hullámforma generátorokat és a funkciógenerátorokat is.
2. megjegyzés: A 3A002.d nem vonja ellenőrzés alá azokat a berendezéseket, amelyekben a kimenő frekvenciát két vagy több kristályoszcillátor frekvenciájának összegzése vagy kivonása, vagy pedig az összegzés, illetve kivonás utáni eredmény szorzata adja.
Műszaki megjegyzések:
1. A digitális hullámforma generátorok és funkciógenerátorok maximális frekvenciájának kiszámításához a minta/másodpercben kifejezett mintarátát el kell osztani 2,5-tel.
2. A 3A002.d.1.a. alkalmazásában az 'impulzusidőtartam' az impulzus belépő élén mért, az impulzus amplitúdója 50 %-ának megfelelő pont és az impulzus kilépő élén mért, az impulzus amplitúdója 50 %-ának megfelelő pont közötti időintervallumot jelenti.
e) Az alábbi jellemzők bármelyikével rendekező hálózati analizátorok:
1. Kimenőteljesítményük a 43,5 GHz-et meghaladó, de 90 GHz-et nem meghaladó működési frekvenciatartományban bárhol meghaladja a 31,62 mW-ot (15 dBm);
2. Kimenőteljesítményük a 90 GHz-et meghaladó, de 110 GHz-et nem meghaladó működési frekvenciatartományban bárhol meghaladja a 1 mW-ot (0 dBm);
3. 'Nemlineáris vektoros mérési funkció' 50 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 110 GHz frekvencián; vagy
Műszaki megjegyzés:
A ’nemlineáris vektoros mérési funkció’ egy eszköz azon képessége, hogy elemezze a nagyjelű tartományban vagy a nemlineáris torzítási tartományban lévő eszközök teszteredményeit.
4. A maximális üzemi frekvencia meghaladja a 110 GHz-et;
f) Mikrohullámú mérő vevőkészülékek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. A maximális üzemi frekvencia meghaladja a 110 GHz-et; és
2. Képes az amplitúdó és a fázis egyszerre történő mérésére;
g) Az alábbi atomfrekvencia-etalonok bármelyike:
1. „Űrminősítésű;
2. Nem rubídium és a hosszú távú stabilitás kisebb (jobb), mint 1 × 10–11/hónap; vagy
3. Nem „űrminősítésű”, és rendelkezik az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) Rubídium-etalon;
b) A hosszú távú stabilitás kisebb (jobb), mint 1 × 10–11/hónap; és
c) A teljes energiafogyasztás 1 W-nál kevesebb.
3A003Permetező hűtéses hőkezelő rendszerek, amelyek zárt hurok rendszerű folyadékkezelő vagy regeneráló berendezéseket használnak olyan teljesen lezárt helyen, ahol az elektronikai alkatrészekre dielektromos folyadékot permeteznek olyan, kifejezetten erre a célra tervezett permetező szórófejjel, amely úgy van kialakítva, hogy üzemi hőmérséklettartományban tartsa az elektronikai alkatrészeket, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészeket.
3A101A 3A001 alatt meghatározottaktól eltérő elektronikus berendezések, eszközök és alkatrészek, az alábbiak szerint:
a) „Rakétákban” felhasználható analóg-digitális átalakítók, amelyeket úgy terveztek, hogy megfeleljenek a megerősített konstrukciójú berendezésekre vonatkozó katonai előírásoknak.
b) Olyan gyorsítók, amelyek képesek 2 MeV vagy azt meghaladó energiájú, felgyorsított elektronokból származó „bremsstrahlung” (fékezési sugárzás) segítségével előállított elektromágneses sugárzást közvetíteni, valamint az ezeket a gyorsítókat tartalmazó rendszerek;
Megjegyzés: A fenti 3A101.b. alpont nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten orvosi célra tervezett berendezéseket.
3A102’Rakétákban’ való felhasználás céljára tervezett vagy módosított ’termikus telepek’.
Műszaki megjegyzések:
1. A 3A102 pont szerinti ’termikus telepek’ olyan egyszeri felhasználásra szánt telepek, amelyek elektrolitként szilárd nem vezető szervetlen sót tartalmaznak. Ezek a telepek olyan pirolitikus anyagot foglalnak magukban, amely gyújtásra megolvasztja az elektrolitot és aktiválja a telepet.
2. A 3A102 pontban a ’rakéta’ olyan komplett rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelöl, melyek hatósugara meghaladja a 300 km-t.
3A201A 3A001 alatt meghatározottaktól eltérő elektronikus alkatrészek, az alábbiak szerint:
a) Kondenzátorok, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzőcsoportok valamelyikével:
1.
a) Névleges feszültségük nagyobb, mint 1,4 kV;
b) A tárolt energia több mint 10 J;
c) Kapacitásuk nagyobb, mint 0,5 μF; és
d) Soros induktivitásuk kisebb, mint 50 nH; vagy
2.
a) Névleges feszültségük nagyobb, mint 750 V;
b) Kapacitásuk nagyobb, mint 0,25 μF; és
c) Soros induktivitásuk kisebb, mint 10 nH;
b) Szupravezető szolenoid elektromágnesek, amelyek rendelkeznek az összes következő jellemzővel:
1. Képesek 2 T-nál nagyobb mágneses tér létrehozására;
2. L/D (hossz/belső átmérő) arány nagyobb, mint 2;
3. 300 mm-nél nagyobb belső átmérő; és
4. A belső térfogat központi 50 %-ában a mágneses tér egyenletessége jobb, mint 1 %.
Megjegyzés: A 3A201.b. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten orvosi mágneses magrezonancia (NMR) megjelenítő rendszerekhez tervezett mágneseket, amelyeket e rendszerek részeként kerülnek kivitelre. A ’részeként’ kifejezés úgy értendő, Ahogy az fizikailag nem feltétlenül képezi ugyanannak a szállítmánynak a részét. Lehetőség van különböző forrásokból származó részszállításokra, feltéve, hogy a vonatkozó kiviteli dokumentumokból egyértelműen kiderül, hogy a szállítmány a megjelenítő rendszer részét képezi.
c) Impulzus-röntgengenerátorok vagy impulzusos elektrongyorsítók, amelyek rendelkeznek a következő jellemzőcsoportok valamelyikével:
1.
a) Az elektrongyorsító csúcsenergiája 500 keV vagy annál nagyobb, de 25 MeV-nál kisebb; és
b) A (K) ’jósági tényező’ 0,25 vagy annál nagyobb; vagy
2.
a) Az elektrongyorsító csúcsenergiája 25 MeV vagy annál nagyobb; és
b) A „csúcsteljesítmény” 50 MW-nál nagyobb.
Megjegyzés: A 3A201.c. nem vonja ellenőrzés alá sem az olyan berendezések alkatrészeit, amelyeket nem elektronnyaláb- vagy röntgensugárzás céljaira (pl. elektronmikroszkópia), és sem azokat, amelyeket orvosi célra terveztek.
Műszaki megjegyzések:
1. A „K”’jósági tényezőt’ a következőképpen kell meghatározni:
K = 1,7 × 103V2.65Q
ahol „V” az elektron csúcsenergiája millió elektronvoltban,
„Q” a teljes gyorsított töltés coulombban, ha a gyorsító nyaláb impulzus időtartama legfeljebb 1 μs. Ha a gyorsító nyaláb impulzus 1 μs-nál nagyobb, akkor „Q” az 1 μs alatti maximális gyorsított töltés.
A „Q” egyenlő az „i”-nek „t” idő szerinti integráljával, 1 μs-ra vagy az impulzus időtartamára vonatkoztatva, attól függően, hogy melyik a kisebb, ahol „i” a nyaláb áramerőssége amperben, „t” az idő másodpercben (Q = ∫ idt).
2. ’Csúcsteljesítmény’ = (csúcspotenciál voltban) × (csúcs sugáráram amperben).
3. A sugárimpulzus időtartam mikrohullámú gyorsító üregrezonátorok elvén alapuló gépekben az 1 μs érték és az egy mikrohullámú modulátor impulzusból eredő nyaláb időtartama közül a kisebb értékkel egyezik meg.
4. Mikrohullámú gyorsító üregrezonátorok elvén alapuló gépekben a sugár csúcsáram a sugárnyaláb-csomag időtartama alatti átlagos árammal egyenlő.
3A225A 0B001.b.13. alatt meghatározottaktól eltérő, változtatható vagy rögzített frekvenciájú motormeghajtóként használható frekvenciaváltók vagy generátorok, amelyek rendelkeznek az alábbi valamennyi jellemzővel:
N.B. 1: A kifejezetten a frekvenciaváltó vagy generátor teljesítményének – a 3A225 alatt szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében történő – fokozására vagy felszabadítására tervezett „szoftvert” a 3D225 határozza meg.
NB.2.: A kifejezetten egy frekvenciaváltó vagy generátor teljesítményének – a 3A225 alatt szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében történő – megerősítését vagy kiaknázását célzó, kódok és kulcsok formájában megadott „technológiát” a 3E225 határozza meg.
a) Többfázisú kimenet 40 VA vagy annál nagyobb teljesítménnyel;
b) Működés 600 Hz vagy magasabb frekvencián; és
c) A frekvenciastabilitás jobb (kisebb), mint 0,2 %.
Megjegyzés: A 3A225 nem vonja ellenőrzés alá azon frekvenciaváltókat vagy generátorokat, amelyek a teljesítményt a fent meghatározottaknál kisebbre korlátozó hardver, „szoftver” vagy „technológiai” megszorításokkal rendelkeznek, feltéve, hogy eleget tesznek az alábbiak valamelyikének:
1. A teljesítmény növelés vagy a korlátozások feloldása érdekében vissza kell őket juttatni eredeti gyártójukhoz;
2. A 3A225 alatt szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében a 3D225 alatt meghatározottak szerinti „szoftvert” igényelnek a teljesítmény javításához vagy kiaknázásához; vagy
3. A 3A225 alatt szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében a 3E225 alatt meghatározottak szerinti, kódok és kulcsok formájában megadott „technológiát” igényelnek a teljesítmény javításához vagy kiaknázásához.
Műszaki megjegyzések:
1. A 3A225 szerinti frekvenciaváltók konverter, illetve inverter néven is ismertek.
2. A 3A225 alatt szereplő frekvenciaváltókat generátorokként, elektronijus tesztberendezésként, AC tápegységként, Variable Speed Motors Drives, változó sebességű meghajtóként (VSD), változtatható frekvenciájú meghajtóként (VFD), kiigazítható frekvenciájú meghajtóként (AFD), vagy kiigazítható sebességű meghajtóként (ASD) helyezhetik forgalomba.
3A226A 0B001.j.6. alatt meghatározottaktól eltérő egyenáramú, nagyteljesítményű tápegységek, amelyek az alábbi mindkét jellemzővel rendelkeznek:
a) Képesek 8 óra időtartamon át folyamatosan 100 V vagy annál nagyobb feszültségű, 500 A vagy annál nagyobb kimeneti áram előállítására; és
b) Áramerősség- vagy feszültségstabilitásuk 8 óra időtartam alatt jobb, mint 0,1 %.
3A226A 0B001.j.5. alatt meghatározottaktól eltérő nagyfeszültségű, egyenáramú tápegységek, amelyek az alábbi mindkét jellemzővel rendelkeznek:
a) Képesek 8 óra időtartamon át folyamatosan 20 kV vagy annál nagyobb feszültségű, 1 A vagy annál nagyobb kimeneti áram előállítására; és
b) Áramerősség- vagy feszültségstabilitásuk 8 óra időtartam alatt jobb, mint 0,1 %.
3A228Kapcsoló-berendezések, az alábbiak szerint:
a) Hideg katódcsövek — függetlenül attól, hogy gázzal töltöttek-e vagy sem — amelyek a szikraközhöz hasonlóan működnek, és rendelkeznek az az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Három vagy annál több elektródát tartalmaznak;
2. Névleges anódcsúcsfeszültség 2,5 kV vagy annál nagyobb;
3. legalább 100 A névleges anód csúcsáramerősség; és
4. 10 μs vagy annál kisebb anód-késleltetési idő;
Megjegyzés: A 3A228 magában foglalja a gázkritron- és a vákuumspritron-csöveket is.
b) Kioldó szikraközök, amelyek rendelkeznek az alábbi mindkét jellemzővel:
1. 15 μs vagy annál kisebb anód-késleltetési idő; és
2. 500 A vagy annál nagyobb névleges csúcsáramerősség;
c) A 3A001.g. vagy a 3A001.h. pontban meghatározottaktól eltérő, gyorskapcsoló funkcióval rendelkező modulok vagy részegységek, amelyek rendelkeznek az az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 2 kV-nél nagyobb névleges anód csúcsfeszültség;
2. legalább 500 A névleges anód csúcsáramerősség; és
3. 1 μs vagy annál kisebb kapcsolási idő.
3A229Nagy áramerősségű impulzusgenerátorok, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
a) Az 1A007.a. alatt meghatározottaktól eltérő, az 1A007.b. alatt meghatározott többszörös irányítású detonátor meghajtásához tervezett detonátor gyújtóegységek (indítórendszerek, tűzegységek), ideértve elektromos, a robbanó detonátoros és optikai vezérlésű gyújtóegységeket is;
b) Moduláris elektromos impulzusgenerátorok (impulzusadó), amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Hordozható, mobil, vagy rezgésálló kivitelben készültek;
2. Képesek energiájukat 15 μs-nál rövidebb idő alatt leadni 40 Ohmnál kisebb terhelésre;
3. Kimeneti áramerősségük nagyobb, mint 100 A;
4. Egyetlen méretük sem haladja meg a 30 cm-t;
5. Egyetlen méretük sem haladja meg a 30 cm-t; Tömegük kisebb, mint 30 kg; és
6. Szélsőséges hőmérsékleti viszonyok – 223 K-től (– 50oC) 373 K-ig (100oC-ig) – közötti vagy világűrben történő használatra alkalmasnak minősítették.
Megjegyzés: A 3A229.b. a xenon villanólámpa meghajtókat is magában foglalja.
c) Mikro-gyújtóegységek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Egyetlen méretük sem haladja meg a 35 mm-t;
2. Névleges feszültségük legalább 1 kV; és
3. Kapacitásuk legalább 100 μF.
3A230Nagy sebességű impulzusgenerátorok, és azokhoz való 'impulzusfejek', amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
a) 55 ohm ellenállás terhelésre 6 V-nál nagyobb kimenő feszültség; és
b) Az ’impulzus felfutási idő’ kevesebb, mint 500 ps.
Műszaki megjegyzések:
1. A 3A230 szerinti ’impulzus felfutási idő’ az az idő, ami alatt a feszültség amplitúdója 10 %-ról 90 %-ra növekedik.
2. Az ’impulzusfejek’ olyan impulzusalakító hálózatok, amelyeket arra terveztek, hogy feszültséglépcső-funkciót tegyenek lehetővé, és hogy azt különféle impulzusformákká (négyszög, háromszög, lépés, impulzus, exponenciális vagy egyciklusú típusok) alakítsák át. Az 'impulzusfejek' képezhetik az impulzusgenerátorok szerves részét, lehetnek az eszközhöz tartozó plug-in modulok, vagy pedig kívülről is lehet őket csatlakoztatni az eszközhöz.
3A231Neutrongenerátor-rendszerek, beleértve a csöveket is, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
a) Külső vákuumrendszer nélküli üzemelésre tervezték; és
b) az alábbiak bármelyikét hasznosítja:
1. A trícium-deutérium magreakciót elektrosztatikus gyorsítás alkalmazásával idézik elő; vagy
2. A deutérium-deutérium magreakciót elektrosztatikus gyorsítással idézik elő, és 3 × 109 neutron/s vagy nagyobb output kapacitásra képesek.
3A232Az 1A007. pontban meghatározottól eltérő, többpontos indítórendszerek, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
N.B.: A detonátorok tekintetében lásd az 1A007.b. pontot.
a) Nem használt.
b) Egyszeres vagy többszörös detonátorral működő rendszerek, amelyeket arra terveztek, hogy egyetlen tűzjelre közel egyidejűleg iniciáljanak 5000 mm2-nél nagyobb robbanási felületet úgy, hogy a berobbantás idejének átfutása a felületen kevesebb, mint 2,5 μs.
Megjegyzés: A 3A232 nem vonja ellenőrzés alá a csak primer robbanóanyagokat, pl. az ólomazidot alkalmazó detonátorokat.
3A233A 0B002.g. alatt meghatározottaktól eltérő tömegspektrométerek, amelyek képesek 230 atomtömeg-egységnyi vagy annál nagyobb tömegű ionok mérésére, és felbontóképességük jobb, mint 2 rész a 230-ban, valamint a hozzájuk tartozó ionforrások, az alábbiak szerint:
a) Induktív csatolású plazma-tömegspektrométerek (ICP/MS);
b) Parázsfénykisüléses tömegspektrométerek (GDMS);
c) Hőionizációs tömegspektrométerek (TIMS);
d) Elektronbombázásos tömegspektrométerek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Olyan molekulárissugár-bemeneti rendszer, amely analitmolekulák párhuzamos sugarát injektálja az ionforrás olyan környezetébe, ahol a molekulákat eletronsugárral ionizálják; és
2. Egy vagy több, 193 K (– 80 °C) hőmérsékletre hűthető 'hidegcsapda';
e) Nem használt.
f) Aktinidákkal, vagy aktinida-fluoridokkal történő működésre tervezett mikrofluorozó ionforrással ellátott tömegspektrométerek.
Műszaki megjegyzések:
1. A 3A233.d. pontban szereplő elektronbombázásos tömegspektrométerek elektronbecsapodásos tömegspektométerként vagy ielekronionizációs tömegspektrométerként is ismertek.
2. A 3A233.d.2. pontban szereplő 'hidegcsapda' olyan eszköz, amely hideg felületen való kondenzálással vagy fagyasztással kapja el a gázmolekulákat. A 3A233.d.2. alkalmazásában a zárt ciklusú héliumgázos kriogén vákuumszivattyú nem számít 'hidegcsapdának'.
3A234Szalagvezetékek ‚ amelyek alacsony induktivitású útvonalat biztosítanak olyan detornátorokhoz, amelyeket:
a) Névleges feszültségük nagyobb, mint 2 kV; és
b Induktivitásuk kisebb, mint 20 nH.
3BVizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezések
3B001Félvezető eszközök vagy anyagok gyártására szolgáló berendezések, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek és tartozékok, az alábbiak szerint:
a) Epitaxiális növesztéshez használt berendezés, az alábbiak szerint:
1. Minimum 75 mm-es távolságon ± 2,5 %-nál jobb tűrésű, bármilyen, a szilikontól eltérő anyag rétegvastagság előállítására képes berendezés;
Megjegyzés: A 3B001.a.1. pontba beletartozik az atomréteg-epitaxiához (Atomic Layer Epitaxy, ALE) használt berendezés is.
2. Fémorganikus gőzfázisú kémiai leválasztásra szolgáló (MOCVD) reaktorok, amelyeket az alumínium, gallium, indium, arzén, foszfor, antimon vagy nitrogén elemek közül kettőt vagy többet tartalmazó vegyület-félvezetők epitaxiás növesztésére terveztek;
3. Gáz vagy szilárd forrásokat alkalmazó molekuláris sugár epitaxiális növesztő berendezés;
b) Ionbeültetésre tervezett berendezés, amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. Nem használt;
2. 2 keV vagy magasabb sugárnyaláb energián – hidrogén, deutérium vagy hélium implantációk esetén pedig 5 mA vagy nagyobb sugáráramon – történő működésre terveztek és optimalizáltak;
3. Közvetlen írási lehetőség;
4. A hevített félvezető anyagú „egykristályba” történő nagy energiájú oxigénimplantációra használt legalább 65 keV nagyságú sugárnyaláb energia és legalább 45 mA nagyságú sugáráram; vagy
5. 20 keV vagy magasabb sugárnyaláb energián – 600 °C-ra vagy magasabb hőmérsékletre hevített félvezető anyagú „szubsztrátumba” implantált szilícium esetén pedig 10 mA vagy nagyobb sugáráramon – történő működésre terveztek és optimalizáltak;
c) Anizotróp plazma száraz-marató berendezés, amely az alábbi összes jellemzővel rendelkezik:
1. Úgy tervezték vagy optimalizálták, hogy 65 nm vagy kisebb kritikus méreteket állítson elő; és
2. A szeleten belüli egyenetlenség legfeljebb 2 mm-es élkizárással mérve legfeljebb 10 % 3σ;
d) Nem használt.
e) Automata töltésű többkamrás központi szeletkezelő rendszerek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. A szeletek be- és kivitelére interfészeket használnak, amelyekhez több, mint két funkcionálisan eltérő – a 3B001.a., a 3B001.b. vagy a 3B001.c. alatt meghatározott – ’félvezető-feldolgozó eszköz’ csatlakoztatható; és
2. ’Szekvenciális többszörös szeletfeldolgozás’ céljából, integrált rendszer vákuumkörnyezetben történő kialakítására tervezték;
Megjegyzés: A 3B001.e. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten párhuzamos szeletfeldolgozásra tervezett automata robot szeletkezelő rendszereket.
Műszaki megjegyzések:
1. A 3B001.e. pont alkalmazásában a ’félvezető-feldolgozó eszköz’ olyan moduláris eszközre vonatkozik, amely a félvezető-előállítás során funkcionálisan eltérő fizikai folyamatokat biztosít, mint pl. a depozíció, maratás, beültetés és hőkezelés.
2. A 3B001.e. pont alkalmazásában a ’szekvenciális többszörös szeletfeldolgozás’ azt jelenti, hogy az egyes szeleteket különböző ’félvezető-feldolgozó eszközökkel’ tudják feldolgozni, például az automata töltésű többkamrás központi szeletkezelő rendszerek segítségével az egyes szeleteknek az egyik eszközből egy másik eszközbe, majd egy harmadik eszközbe történő áthelyezése révén.
f) Litográfiai berendezés, az alábbiak szerint:
1. A fotóoptikai vagy röntgen módszerrel történő szeletfeldolgozásra szolgáló irányzó, exponáló és ismétlő (közvetlen szeletre fotózás) vagy exponáló és letapogató (letapogatás) berendezés, amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
a) A fényforrás hullámhosszúsága rövidebb, mint 193 nm; vagy
b) Képes 45 nm, vagy annál kisebb ’minimális felbontási méretű’ (MRF) minta létrehozására.
Műszaki megjegyzés:
A ’minimális felbontási méret’ (MRF) kiszámítása a következők szerint történik:
ahol „K” faktor = 0,35
2. 45 nm vagy annál kisebb felbontási méretű minta létrehozására képes imprinting litográfiai berendezés;
Megjegyzés: a 3B001.f.2. pont magában foglalja az alábbiakat:
— mikrokontaktus-nyomtatók
— forró dombornyomásra szolgáló eszközök
— nano-imprinting litográfiai eszközök
— Step and Flesh imprinting litográfiai (S-FIL) eszközök
3. Kifejezetten maszkkészítésre vagy félvezetőeszköz gyártására tervezett berendezés, amely közvetlen írásos módszert alkalmaz, és amely rendelkezik az alábbi jellemzők mindegyikével:
a) eltérített fókuszált elektronsugarat, ionsugarat, vagy „lézersugarat” alkalmaz; és
b) Rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
1. a sugárpont mérete kisebb, mint 0,2 μm;
2. képes olyan mintát előállítani, amelynek fő mérete 1 μm-nél kisebb; vagy
3. az elhelyezési pontosság jobb, mint ± 0,20 μm (3 szigma);
g) A 3A001 pontban meghatározott integrált áramkörökhöz tervezett maszkok és hajszálvonalas lemezek;
h) A 3B001.g. alatt nem meg nem határozott fáziseltolásos réteggel, valamint az alábbiak bármelyikével rendelkező többrétegű maszkok:
1. 7 nm/cm-nél kevesebb kettős töréssel rendelkezőként meghatározott üvegből készült maszk „nyersalaplemezre” készültek; vagy
2. olyan litográfiai berendezésekhez tervezték, amelyek fényforrás hullámhosszúsága rövidebb, mint 245 nm;
Megjegyzés: A 3B001.h. nem vonja ellenőrzés alá azokat a fáziseltolásos rétegekkel ellátott többrétegű maszkokat, amelyeket a 3A001. pontban meg nem határozott memóriaeszközök gyártására terveztek.
i) A 3A001 pontban meghatározott integrált áramkörökhöz tervezett imprinting litográfiai sablonok.
3B002Kifejezetten kész, vagy félkész félvezető eszközökhöz tervezett tesztberendezések, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek és tartozékok, az alábbiak szerint:
a) Tranzisztor eszközök S-paraméterének tesztelésére szolgáló eszközök 31,8 GHz-et meghaladó frekvencián;
b) Nem használt.
c) A 3A001.b.2 részben meghatározott mikrohullámú integrált áramkörök tesztelésére szolgáló eszközök.
3CAnyagok
3C001Több réteget tartalmazó hetero-epitaxiális anyagok, amelyeket a következő rétegek bármelyikéből epitaxiálisan növesztett „szubsztrátumokból” állnak:
a) Szilícium (Si);
b) Germánium (Ge);
c) Szilíciumkarbid (SiC); vagy
d) III/V gallium- vagy indiumvegyületek.
Megjegyzés: A 3C001.d. nem vonja ellenőrzés alá az egy vagy több – az elemek sorrendjétől függetlenül –GaN, InGaN, AlGaN, InAlN, InAlGaN, GaP, InGaP, AlInP vagy InGaAlP P-típusú epitaxiális réteggel rendelkező „szubsztrátokat”, kivéve, ha a P-típusú epitaxiális réteg az N-típusú rétegek között helyezkedik el.
3C002Védőréteg anyagok és az alábbi védőanyagokkal bevont „szubsztrátumok”:
a) Védőréteg anyagok, amelyeket kifejezetten félvezető litográfiához igazítottak, az alábbiak szerint:
1. Pozitív védőréteg anyagok, amelyeket kifejezetten 245 nm alatti, de legalább 15 nm hullámhosszúságon történő felhasználásra igazítottak ki (optimalizáltak);
2. Védőréteg anyagok, amelyeket kifejezetten 15 nm alatti, de 1 nm-nél nagyobb hullámhosszúságon történő felhasználásra igazítottak ki (optimalizáltak);
b) 0,01 μcoulomb/mm2 vagy annál jobb érzékenységgel rendelkező valamennyi olyan védőréteg anyag, amelyeket elektronsugárral vagy ionsugárral történő alkalmazásra terveztek;
c) Nem használt.
d) A felületi képalkotási technológiákhoz optimalizált összes védőréteg,
e) Valamennyi olyan védőanyag, amelyet a 3B001.f.2. pontban meghatározott olyan imprinting litográfiai berendezésekhez terveztek vagy optimalizáltak, amelyek termikus vagy fotokémiai eljárást alkalmaznak.
3C003Szerves-szervetlen vegyületek, az alábbiak szerint:
a) Alumínium, gallium, vagy indium fémorganikus vegyületei 99,999 %-nál nagyobb tisztasággal (fémbázison);
b) Szerves arzén-, antimon- vagy foszforvegyületek 99 999 %-nál nagyobb tisztasággal (szervetlen elem bázison).
Megjegyzés: A 3C003 csak azokat a vegyületeket vonja ellenőrzés alá, amelyek fémes, részben fémes és nemfémes eleme közvetlenül kapcsolódik a molekula szerves részében lévő szénatomhoz.
3C004Foszfor-, arzén- vagy antimon-hidridek, melyek tisztasága még semleges gázokban, vagy hidrogénben oldva is nagyobb, mint 99 999 %.
Megjegyzés: A 3C004 nem vonja ellenőrzés alá a semleges gázokat vagy hidrogént legalább 20 mólszázalék mennyiségben tartalmazó hidrideket.
3C00520 °C-on 10 000 ohm-cm-t meghaladó ellenállású szilíciumkarbid (SiC), gallium nitrid (GaN), alimínium nitrid (AlN) vagy alumínium-galliumnitrid (AlGaN) „szubsztrátumok”, vagy ezen anyagok öntecsei, monokristályai vagy egyéb előformái.
3C006A 3C005 pontban meghatározott „szubsztrátumok”, amelyek legalább egy epitaxiális szilíciumkarbid, gallium nitrid, alimínium-nitrid vagy alumínium-galliumnitrid réteggel rendelkeznek.
3DSzoftver
3D001Kifejezetten a 3A001.b–3A002.g vagy a 3B pontban meghatározott berendezések „fejlesztésére” vagy „gyártására” tervezett „szoftver”.
3D002Kifejezetten a 3B001.a.–f. pontban, a 3B002 vagy a 3A225 pontban meghatározott berendezések „használatára” tervezett „szoftver”.
3D003Olyan, ’fizikán alapuló’ szimulációs „szoftver”, amelyet kifejezetten olyan litográfiai, maratási vagy leválasztási folyamatok „fejlesztésére” terveztek, amelyek segítségével a maszkmintákat a vezetőkön, a dielektrikumokon vagy a félvezető anyagon megjelenő specifikus topográfiai mintákká fordítják le.
Műszaki megjegyzés:
A 3D003. pont alkalmazásában a ’fizikán alapuló’ kifejezés számítások használatát jelenti, amelyek azt a célt szolgálják, hogy a fizikai tulajdonságok (pl.: hőmérséklet, nyomás, diffúziós állandó és félvezető anyagok tulajdonságai) alapján meghatározzanak egy ok-okozati viszonyban álló fizikai eseménysort.
Megjegyzés: A félvezető eszközök vagy integrált áramkörök tervezéséhez kapcsolódó könyvtárakat, tervezési jellemzőket, illetve adatokat „technológiának” kell tekinteni.
3D004Kifejezetten a 3A003. pontban meghatározott berendezés „fejlesztésére” tervezett „szoftver”.
3D101Kifejezetten a 3A101.b. alatt meghatározott berendezések „használatához” tervezett vagy átalakított „szoftver”.
3D225A kifejezetten a frekvenciaváltó vagy generátorok teljesítményének – a 3A225 alatt szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében történő – fokozására vagy felszabadítására tervezett „szoftvert”.
3ETechnológia
3E001A 3A, 3B, vagy 3C által ellenőrzés alá vont berendezések vagy anyagok „fejlesztésére” vagy „gyártására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”;
1. megjegyzés: A 3E001 nem vonja ellenőrzés alá a 3A003 ellenőrzése alá tartozó berendezés vagy alkatrészek „gyártására” vonatkozó „technológiákat”.
2. megjegyzés: A 3E001 nem vonja ellenőrzés alá a 3A001.a.3.-3A001.a.12. alatt meghatározott, a következő jellemzők mindegyikével rendelkező integrált áramkörök „fejlesztésére” vagy „gyártására” vonatkozó „technológiákat”:
a) 0,130 μm vagy a feletti „technológiát” alkalmaz; és
b) Három vagy annál kevesebb fémrétegből álló „többrétegű struktúrákat” tartalmaznak.
3E002A 3E001 pontban meghatározottaktól eltérő, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia” olyan „mikroprocesszor mikroáramkörök”, „mikroszámítógép mikroáramkörök” és mikrovezérlő mikroáramkör mag „fejlesztésére” vagy „gyártására” szolgál, amelyek legalább 32 bites elérési szélességű aritmetikai logikai egységgel, valamint az alábbi jellemzők vagy tulajdonságok valamelyikével rendelkeznek:
a) lebegőpontos vektorokon (32 bites vagy nagyobb számokból álló egydimenziós tömbök) kettőnél több számítás párhuzamos elvégzésének céljára tervezett ’vektorprocesszor-egység’;
Műszaki megjegyzés:
A ’vektorprocesszor-egység’ a processzor olyan eleme, amelynek beépített utasításai szimultán módon több számítást végeznek el lebegőpontos vektorokon (32 bites vagy nagyobb számokból álló egydimenziós tömbök), és legalább egy vektrális aritmetikai logikai egységgel rendelkeznek.
b) ciklusonként négynél több 64 bites vagy nagyobb lebegőpontos-művelet elvégzésére tervezték; vagy
c) ciklusonként négynél több 16 bites fixpont szorzás–összeadás művelet elvégzésére tervezték (pl. korábban digitális formátumúvá átalakított analóg információ digitális manipulációja, vagy más néven „digitális jelfeldolgozás”).
Megjegyzés: A 3E002.c. pont nem vonja ellenőrzés alá a multimédia-kiterjesztésekre szolgáló „technológiát”.
1. megjegyzés: A 3E002 pont nem vonja ellenőrzés alá az olyan mikroprocesszor-magok „fejlesztésére” vagy „gyártására” szolgáló „technológiát”, amely mikroprocesszor-mag az alábbi tulajdonságok mindegyikével rendelkezik:
a) 0,130 μm vagy a feletti „technológiát” alkalmaz; és
b) Öt vagy annál kevesebb fémrétegből álló „többrétegű struktúrákat” tartalmaznak.
2. megjegyzés: A 3E002 pont magában foglalja a digitális jelfeldolgozókra és a digitális tömbprocesszorokra vonatkozó „technológiát” is.
3E003A következők „fejlesztésére” vagy „gyártására” szolgáló egyéb „technológia”:
a) Vákuum mikroelektronikai eszközök;
b) Heterogén szerkezetű félvezető elektronikai eszközök, például nagy elektronmozgékonyságú tranzisztorok (HEMT), hetero-bipolár tranzisztorok (HBT), kvantumforrás vagy szuperrács-eszközök;
Megjegyzés: A 3E003.b. nem vonja ellenőrzés alá a 31,8 GHz-nél alacsonyabb frekvencián működő nagy elektronmozgékonyságú tranzisztorokra (HEMT) és a 31,8 GHz-nél alacsonyabb frekvencián működő hetero-bipoláris tranzisztorokra (HBT) vonatkozó „technológiákat”.
c) „Szupravezető” elektronikai eszközök;
d) Gyémántfilm szubsztrátumok elektronikai alkatrészekhez.
e) Szilícium-szigetelő szubsztrátum (SOI) olyan integrált áramkörökhöz amelyeknél a szigetelő szilícium-dioxid;
f) Szilícium-karbid szubsztrátumok elektronikai alkatrészekhez;
g) Legalább 31,8 GHz-es frekvencián működő elektronikus vákuumcsövek.
3E101A 3A001.a.1. vagy 2., a 3A101, 3A102 vagy 3D101 pont által ellenőrzés alá vont berendezések, vagy „szoftverek”„használatára” vonatkozó, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti „technológia”.
3E102A 3D101 alatt meghatározott „szoftverek”„fejlesztésére” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
3E201A 3A001.e.2., a 3A001.e.3., a 3A001.g., a 3A201, a 3A225–3A234 pontban meghatározott berendezések „használatára” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
3E225A kifejezetten egy frekvenciaváltó vagy generátor teljesítményének – a 3A225 alatt szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében történő – megerősítését vagy kiaknázást célzó, kódok és kulcsok formájában megadott „technológiát” a 3E225 határozza meg.
4. KATEGÓRIA – SZÁMÍTÓGÉPEK
1. megjegyzés: A távközlési vagy „helyi hálózati” funkciókat teljesítő számítógépeket, kapcsolódó berendezéseket vagy „szoftvert” az 5. kategória 1. rész (Távközlés) teljesítményjellemzői szerint is értékelni kell.
2. megjegyzés: Azokat a vezérlőegységeket, amelyek közvetlenül összekapcsolják a központi egységek, a „központi tár” vagy a lemezvezérlők síneit vagy csatornáit, nem tekintjük az 5. kategória 1 részében (Távközlés) meghatározott távközlési berendezéseknek.
N.B.: A kifejezetten csomagkapcsoláshoz tervezett „szoftver” ellenőrzési státusa tekintetében lásd: 5D001.
3. megjegyzés: Kriptográfiai, kriptoanalitikai, hitelesíthető többszintű védelmi vagy hitelesíthető felhasználó elkülönítési funkciókat ellátó, vagy az elektromágneses kompatibilitást (EMC) limitáló számítógépeket, kapcsolódó berendezéseket vagy „szoftvert” az 5. kategória 2. rész („Információbiztonság”) teljesítményjellemzői szerint is értékelni kell.
4ABerendezések, részegységek és alkatrészek
4A001Az alábbi jellemzők bármelyikével rendelkező elektronikus számítógépek és kapcsolódó berendezések, továbbá „elektronikus részegységek” és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek:
N.B.: LÁSD MÉG: 4A101.
a. Kifejezetten úgy tervezték, hogy rendelkezzen az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. 228 K (-45 °C) alatti vagy 358 K (+85 °C) feletti környezeti hőmérsékletre méretezett; vagy
Megjegyzés: A 4A001.a.1. pont nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten polgári gépkocsikhoz, vasúti felhasználásra vagy „polgári repülőeszközökhöz” történő felhasználásra tervezett számítógépeket.
2. Sugárzással szemben ellenállóvá tett berendezések, amelyek meghaladják az alábbi jellemzők bármelyikét:
Teljes dózis |
5 × 103 Gy (szilícium)/s; |
Dózisintenzitás-változás |
5 × 106 Gy (szilícium)/s; vagy |
Egyszeri esemény változás |
1 × 10-8 hiba/bit/nap; |
Megjegyzés: A 4A001.a.2. pont nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten „polgári repülőeszközökhöz” történő felhasználásra tervezett számítógépeket.
b. Nem használt.
4A003„Digitális számítógépek”, „elektronikus részegységek” és kapcsolódó berendezéseik, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. megjegyzés: A 4A003 a következőket foglalja magában:
— ’Vektorprocesszorok’;
— Tömbprocesszorok;
— Digitális jelfeldolgozók;
— Logikai processzorok;
— „Képjavításra” tervezett berendezések;
— „Jelfeldolgozásra” tervezett berendezések.
2. megjegyzés: A 4A003 alatt meghatározott „digitális számítógépek” és a kapcsolódó berendezések ellenőrzési státusát a többi berendezés vagy rendszer ellenőrzési státusa határozza meg, feltéve, hogy:
a. A „digitális számítógépek” vagy a kapcsolódó berendezések a többi berendezés vagy rendszer működése szempontjából alapvető fontosságúak;
b. A „digitális számítógépek” vagy a kapcsolódó berendezések nem képezik más rendszer „fő elemét”; és
N.B. 1: A kifejezetten az egyéb berendezésekhez tervezett „jelfeldolgozó”, vagy „képjavító” berendezések – melyek funkciói az egyéb berendezésre megkövetelt funkciókra korlátozódnak – ellenőrzési státusát a másik berendezés ellenőrzési státusa határozza meg, még akkor is, ha ez meghaladja a „fő elem” kritériumot.
NB.2.: A távközlési berendezésekhez alkalmazott „digitális számítógépek” vagy a kapcsolódó berendezések ellenőrzési státusát lásd az 5. kategória 1. részében (Távközlés).
c. A „digitális számítógépek” és a kapcsolódó berendezések „technológiáját” a 4E határozza meg.
a. Nem használt.
b. „Digitális számítógépek”, amelyek „kiigazított csúcsteljesítménye” („APP”) meghaladja az 8,0 billió súlyozott lebegőpontos műveletet másodpercenként (Weighted TeraFLOPS, WT);
c. „Elektronikus részegységek”, amelyeket kifejezetten arra terveztek vagy úgy alakítottak át, hogy processzorok egyesítésével képesek legyenek a teljesítmény fokozására úgy, hogy az aggregátum „APP” értéke meghaladja a 4A003.b. pontban meghatározott paraméterhatárt.
1. megjegyzés: A 4A003.c. csak azokat az „elektronikus részegységeket” és programozható összekapcsolásokat vonja ellenőrzés alá, melyek nem haladják meg a 4A003.b. pontban meghatározott paraméterhatárt, amennyiben azokat nem-integrált „elektronikus részegységként” szállítják. Nem vonja ellenőrzés alá azokat az „elektronikus részegységeket”, amelyek tervezésük természeténél fogva szerkezetileg a 4A003.e. pontban meghatározott kapcsolódó berendezésként történő működésre korlátozódnak.
2. megjegyzés: A 4A003.c. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten olyan termékhez, vagy termékcsaládhoz tervezett „elektronikus részegységeket”, amelyek maximális konfigurációja nem haladja meg a 4A003.b. pontban meghatározott paraméterhatárt.
d. Nem használt.
e. Analóg-digitális átalakító berendezések, amelyek meghaladják a 3A001.a.5. pontban meghatározott paraméterhatárt;
f. Nem használt.
g. Kifejezetten „digitális számítógépek” teljesítményének olyan külső összekapcsolás útján történő egyesítésére tervezett berendezések, amely kapcsolatonként 2,0 Gbyte/s-ot meghaladó egyirányú adatátviteli sebességet tesz lehetővé.
Megjegyzés: A 4A003.g. nem vonja ellenőrzés alá a belső összekapcsoló berendezéseket (pl. csatlakozó tartópanel, buszok), a passzív összekapcsoló berendezéseket, a „hálózati hozzáférés-vezérlőket”, illetve a „kommunikációs csatorna-vezérlőket”.
4A004Számítógépek, és a kifejezetten ezekhez tervezett kapcsolódó berendezések, „elektronikus részegységek” és alkatrészek, az alábbiak szerint:
a. „Szisztolés tömbszámítógépek”;
b. „Neurális számítógépek”;
c. „Optikai számítógépek”;
4A005Kifejezetten a „behatoló szoftverek” létrehozásához, működéséhez vagy célba juttatásához, illetve az azokkal való kommunikációhoz tervezett vagy módosított rendszerek, berendezések és azokhoz való alkatrészek.
4A101A 4A001.a.1. alatt meghatározottaktól eltérő olyan analóg számítógépek, „digitális számítógépek”, vagy digitális differenciál-analizátorok, amelyek megerősített kivitelűek és a 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközökhöz vagy 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákon történő felhasználásra terveztek, vagy alakították át.
4A102Kifejezetten a 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközök vagy 9A104 alatt meghatározott rakétaszondák modellezésére, szimulációjára, vagy tervezési integrációjára tervezett „hibrid számítógépek”.
Megjegyzés: Ez a pont csak akkor alkalmazandó, ha a berendezést a 7D103, vagy a 9D103 alatt meghatározott „szoftverrel” látják el.
4BVizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezések
Nincs.
4CAnyagok
Nincs.
4DSzoftver
Megjegyzés: Az egyéb kategóriákban meghatározott berendezésekhez szükséges „szoftver” ellenőrzési státusát a megfelelő kategória határozza meg.
4D001„Szoftver”, az alábbiak szerint:
a. Kifejezetten a 4A001–4A004, vagy 4D pontban meghatározott berendezések vagy „szoftver”„fejlesztéséhez”, „gyártásához” vagy „használatához” tervezett vagy módosított „szoftver”.
b. Kifejezetten az alábbi berendezések „fejlesztésére” vagy „gyártására” tervezett vagy átalakított, a 4D001.a. pontban meghatározottaktól eltérő „szoftver”:
1. „Digitális számítógépek”, amelyek „kiigazított csúcsteljesítménye” („APP”) meghaladja az 1,0 billió súlyozott lebegőpontos műveletet másodpercenként (Weighted TeraFLOPS, WT);
2. Processzorok aggregálása révén kifejezetten a teljesítmény növelésére tervezett vagy átalakított „elektronikus részegységek”, ahol az aggregátum „APP”-je meghaladja a 4D001.b.1. alatt meghatározott határértéket;
4D002Nem használt
4D003Nem használt.
4D004Kifejezetten a „behatoló szoftverek” létrehozásához, működéséhez vagy célba juttatásához, illetve az azokkal való kommunikációra tervezett „szoftver”.
4ETechnológia
4E001
a. A 4A, vagy 4D által ellenőrzés alá vont berendezések vagy „szoftver”„fejlesztésére”, „gyártására”, vagy „felhasználására” vonatkozó, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti „technológia”.
b. Kifejezetten az alábbi berendezések „fejlesztésére” vagy „gyártására” tervezett vagy átalakított, a 4E001.a. pontban meghatározottaktól eltérő „technológia”:
1. „Digitális számítógépek”, amelyek „kiigazított csúcsteljesítménye” („APP”) meghaladja az 1,0 billió súlyozott lebegőpontos műveletet másodpercenként (Weighted TeraFLOPS, WT);
2. Processzorok aggregálása révén kifejezetten a teljesítmény növelésére tervezett vagy átalakított „elektronikus részegységek”, ahol az aggregátum „APP”-je meghaladja a 4E001.b.1. alatt meghatározott határértéket;
c. A „behatoló szoftver”„fejlesztésére” vonatkozó „technológia”.
Az „APP” az a kiigazított csúcssebesség, amellyel a „digitális számítógépek” a 64 bites vagy annál nagyobb lebegőpont-összeadásokat és szorzásokat végzik.
Az „APP”-t WT-ben (Weighted TeraFLOPS), azaz másodpercenként 1012 kiigazított lebegőpontos műveletnek megfelelő egységekben fejezzük ki.
n |
a processzorok száma a „digitális számítógépben” |
i |
processzorszám (i=1,…,n) |
ti |
processzor-ciklusidő (ti = 1/Fi) |
Fi |
processzorfrekvencia |
Ri |
lebegőpont-számítási csúcssebesség |
Wi |
architektúra-kiigazítási tényező |
1. Minden i processzorra határozzuk meg a 64 bites vagy annál nagyobb lebegőpontos műveletek ciklusonként elvégzett legmagasabb számát (FPOi), a „digitális számítógép” valamennyi processzora esetében.
Megjegyzés: Az FPO meghatározásakor csak a 64 bites vagy annál nagyobb lebegőpontok összeadásait és/vagy szorzásait vegyük figyelembe. Minden lebegőpont-műveletet a processzorciklusonkénti műveletek számaként kell kifejezni; azok a műveletek, amelyekhez több ciklusra van szükség, ciklusonkénti törteredményként fejezhetők ki. Azon processzorok esetében, amelyek 64 bites vagy annál hosszabb lebegőpont-operandusokon nem képesek műveletek végzésére, az R effektív számítási sebesség nulla.
2. Minden processzorra számítsuk ki az R lebegőpont-sebességet Ri = FPOi/ti.
3. Számítsuk ki az „APP”-t a következő képlettel: „APP” = W1 × R1 + W2 × R2 + … + Wn × Rn.
4. ’Vektorprocesszorok’ esetében Wi = 0,9. Nem ’vektorprocesszorok’ esetében Wi = 0,3.
1. megjegyzés Azon processzorok esetében, amelyek egy cikluson belül összetett műveleteket hajtanak végre, mint például összeadást és szorzást, minden egyes műveletet külön be kell számítani.
2. megjegyzés Futószalagos processzor esetében R effektív számítási sebesség a gyorsabbik futószalagos sebesség, amint a futószalag megtelt, vagy a nem futószalagos sebesség.
3. megjegyzés Minden egyes részt vevő processzor R számítási sebességét a kombináció „APP”-jének kiszámítása előtti elméletileg lehetséges legmagasabb értéken kell számítani. Szimultán műveletek létezését lehet feltételezni, ha a számítógép gyártója a számítógép útmutatójában vagy tájékoztatójában konkurens, párhuzamos vagy szimultán működésre vagy végrehajtásra vonatkozó állítást tüntet fel.
4. megjegyzés Az „APP” számításakor ne vegyük számításba azokat a processzorokat, amelyek működése a bevitelre/kivitelre és a periférikus funkciókra korlátozódik (pl. lemezmeghajtó, kommunikáció, kijelző).
5. megjegyzés A „helyi hálózatokon”, a „nagykiterjedésű hálózatokon”, megosztott I/O kapcsolatokon/eszközökön, I/O-vezérlőkön és bármely, „szoftverrel” megvalósított kommunikációs kapcsolaton keresztül összekapcsolt processzorkombinációkra ne számítsunk „APP”-értékeket.
6. megjegyzés „APP”-értékeket kell számítani olyan processzorkombinációk esetén, amelyek szimultán módon és memóriamegosztással működő, kifejezetten a teljesítmény egyesítéssel való növelésére tervezett processzorokat tartalmaznak;
1. Aggregálja az egyidejűleg működő és ugyanazon lapkán elhelyezkedő összes processzort és gyorsítót.
2. Processzorkombinációk memóriát osztanak meg, amikor bármely processzor a rendszeren belül bármely memóriahelyet el tud érni cache sorok vagy memóriaszavak hardveres átadása révén, szoftvermechanizmus bevonása nélkül, amely a 4A003.c. pontban meghatározott „elektronikus részegységek” használatával érhető el.
7. megjegyzés A ’vektorprocesszor’ olyan processzorként határozható meg, amelynek beépített utasításai szimultán módon több számítást végeznek el lebegőpontos vektorokon (64 bites vagy nagyobb számokból álló egydimenziós tömbök), és legalább két vektorfeldolgozó egységgel és legalább nyolc vektorregiszterrel rendelkeznek, amelyek egyenként legalább 64 elemből állnak.
5. KATEGÓRIA – TÁVKÖZLÉS ÉS „INFORMÁCIÓBIZTONSÁG”
1. RÉSZ – TÁVKÖZLÉS
1. megjegyzés: A kifejezetten távközlési berendezésekhez vagy rendszerekhez tervezett alkatrészek, „lézerek”, tesztelő és „termelő” berendezések, anyagok és az ezekhez szükséges „szoftver” ellenőrzési státusát az 5. kategória 1. része határozza meg.
N.B.1.: A kifejezetten távközlési berendezésekhez vagy rendszerekhez tervezett „lézerek” tekintetében lásd a 6A005 pontot.
N.B.2.: Az „információ védelmét szolgáló” funkciókat betöltő vagy ilyen funkcióval rendelkező berendezésekről, alkatrészekről és „szoftverekről” lásd az 5. kategória 2. részét is.
2. megjegyzés: Az e kategória alatt ellenőrzés alá vont távközlési berendezések működtetéséhez és támogatásához lényeges „digitális számítógépek”, kapcsolódó berendezések vagy „szoftverek” különlegesen tervezett alkatrésznek minősülnek, ha ezek a gyártó által hagyományosan szállított szabványos modellek. Ez tartalmazza a működtető, adminisztrálót, karbantartó, tervező vagy számlázó számítógép-rendszereket.
5A001Távközlési rendszerek, berendezések, alkatrészek és tartozékok, az alábbiak szerint:
a. Bármely típusú, a következő jellemzők, funkciók, vagy tulajdonságok bármelyikével rendelkező távközlési berendezés:
1. Kifejezetten arra tervezték, hogy a nukleáris robbanásból eredő tranziens elektromos hatásoknak vagy elektromágneses impulzusoknak ellenálljon;
2. Gamma-, neutron- és ionizáló sugárzással szemben speciálisan ellenállóvá tették; vagy
3. Kifejezetten a 218 K (–55 °C) és 397 K (124 °C) közötti hőmérséklethatárokon kívüli üzemelésre tervezték.
Megjegyzés: Az 5A001.a.3. csak elektronikus berendezésekre vonatkozik.
Megjegyzés: Az 5A001.a.2. és az 5A001.a.3. nem vonja ellenőrzés alá a műholdak fedélzetén történő használatra tervezett vagy módosított berendezéseket.
b. Távközlési rendszerek és berendezések, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek és tartozékok, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők, funkciók vagy tulajdonságok bármelyikével:
1. Víz alatti, kábellel nem összekötött kommunikációs rendszerek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
a. 20–60 kHz frekvencia-tartományon kívüli akusztikus vivőfrekvencia;
b. 30 kHz alatti elektromágneses vivőfrekvencia használata;
c. Vezetősugár irányítási technikák alkalmazása; vagy
d. 400 nm és 700 nm közötti kimeneti hullámhosszú „lézer” vagy fénykibocsátó dióda (LED) alkalmazása „helyi hálózatban”;
2. 1,5–87,5 MHz frekvenciatartományban működő rádióátviteli berendezések, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
a. Az átvitel optimalizálására automatikusan előre jelzik és kiválasztják a frekvenciákat és a csatornánkénti „teljes digitális adatátviteli sebességeket”; és
b. Olyan lineáris teljesítményerősítőt tartalmaznak, amely képes biztosítani több jel egyidejű feldolgozását, kimeneti teljesítménye legalább 1 kW az 1,5–30 MHz, illetve legalább 250 W a 30–87,5 MHz frekvencia-tartományban, legalább 1 oktáv „pillanatnyi sávszélességben” és -80 dB-nél jobb kimeneti felharmonikus és torzítási tartalommal;
3. Az 5A001.b.4. pontban meghatározottaktól eltérő,„kiterjesztett spektrumú”, többek között a „frekvenciaugratásos” (frequency hopping) technikákat alkalmazó rádióberendezések, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
a. A felhasználó által programozható szórási kódok; vagy
b. A teljes átviteli sávszélesség legalább 100-szor nagyobb, mint bármelyik információs csatorna sávszélessége, és meghaladja az 50 kHz-et;
Megjegyzés: Az 5A001.b.3.b. nem vonja ellenőrzés alá az alábbiak bármelyikével történő használatra tervezett rádióberendezéseket:
a. Polgári sávokon történő használatra tervezett celulláris rádió-berendezések; vagy
b. Helyhez kötött vagy mobil műholdas földiállomások kereskedelmi, polgári távközléshez.
Megjegyzés: Az 5A001.b.3. nem vonja ellenőrzés alá az 1 W vagy annál kisebb kimeneti teljesítménnyel működő berendezéseket.
4. Ultra-szélessávú modulációs technikát alkalmazó rádióberendezés, a felhasználó által programozható csatornákra osztó kódokkal, rejtjelező kódokkal vagy hálózatazonosító kódokkal, amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. 500 MHz-et meghaladó sávszélesség; vagy
b. 20 %-os vagy nagyobb „relatív sávszélesség”
5. Digitális vezérlésű rádióvevők, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a. Több mint 1 000 csatorna;
b. 1 ms alatti „csatornakapcsolási idő”;
c. Az elektromágneses spektrum egy részének automatikus keresése vagy letapogatása; és
d. A vett jelek, vagy az adó típusának azonosítása; vagy
Megjegyzés: Az 5A001.b.5. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a polgári sávokon történő használatra tervezett celluláris rádió-berendezéseket.
A ’csatornakapcsolási idő’ az egyik vevőfrekvenciáról a másikra történő átváltáshoz szükséges idő (azaz késleltetés), a megadott végső vételi frekvencia vagy az attól ±0,05 %-ra lévő tartomány elérése céljából. Azok a berendezések, amelyek a központi frekvenciájuk körül ±0,05 %-nál kisebb frekvenciatartománnyal rendelkeznek, csatornafrekvencia-kapcsolásra alkalmatlannak minősülnek.
6. Digitális „jelfeldolgozási” funkciót alkalmaz a 2 400 bit/s alatti ‚hangkódolási’ sebesség elérésére.
1. A változtatható sebességű ’hangkódoláshoz’ az 5A001.b.6 a folyamatos beszéd hangkódoló kimenetére vonatkozik.
2. Az 5A001.b.6. pont alkalmazásában a ’hangkódolás’ meghatározása: olyan technika, amelynek során emberi hangmintákat készítenek, majd ezeket a mintákat digitális jellé alakítják, figyelembe véve az emberi beszéd meghatározott jellegzetességeit.
c. 500 m-nél hosszabb optikai szálak, amelyek a gyártó minősítése szerint képesek 2 × 109 N/m2 vagy annál nagyobb ’szakítószilárdság-vizsgálatnak’ ellenállni.
N.B.: A víz alatti köldökzsinór kábelek tekintetében lásd: 8A002.a.3.
’Szakítószilárdság-vizsgálat’: olyan online, vagy offline termékvizsgálat, amelynek során egy 0,5–3 m hosszúságú kábeldarabra, 2–5 m/s sebességgel egy adott húzófeszültséget dinamikusan alkalmaznak, miközben a befogó csévék átmérője kb. 150 mm. A környezeti hőmérséklet 293 K (20oC), a relatív páratartalom 40 %. A szakítószilárdság vizsgálat végrehajtására a megfelelő nemzeti szabvány is használható.
d. 31,8 GHz felett működő „elektronikusan forgatható többfázisú antennarendszerek”.
Megjegyzés: Az 5A001.d. nem vonja ellenőrzés alá az ICAO mikrohullámú leszállító rendszerekre (MLS) vonatkozó szabványainak megfelelő eszközöket tartalmazó leszállító rendszerekhez tervezett „elektronikusan forgatható többfázisú antennarendszereket”.
e. 30 MHz feletti frekvenciákon üzemelő rádióirány-mérő berendezések és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. 10 MHz, vagy nagyobb „pillanatnyi sávszélesség”; és
2. Képes megtalálni a kevesebb mint 1 ms-ig tartó jelet sugárzó, együtt nem működő rádióadók irányát (LOB),
f Mobil telekommunikációs szolgáltatások lehallgatására vagy zavarására szolgáló berendezések, és azokhoz tartozó monitoring berendezések, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek:
1. Rádióinterfészen keresztül továbbított hangok vagy adatok kigyűjtésére tervezett lehallgató berendezés;
2. Az 5A001.f.1. pontban nem meghatározott, a rádióinterfészen keresztül továbbított klienseszköz, illetve előfizetői azonosítók (pl., IMSI, TIMSI vagy IMEI), jelzésátvitel vagy egyéb metaadatok kigyűjtésére tervezett lehallgató berendezés;
3. Az alábbiakban felsoroltak bármelyikét végrehajtó, kifejezetten a mobil telekommunikációs szolgáltatások szándékos és szelektív zavarása, letiltása, akadályozása, gyengítése vagy csökkentése céljára tervezett vagy módosított zavaróberendezések, valamint az e célra tervezett alkatrészek:
a. RAN (Radio Access Network, rádió-hozzáférési hálózat)-berendezés funkcióinak szimulálása;
b. Az alkalmazott mobil telekommunikációs protokoll (pl. GSM) egyedi jellemzőinek észlelése és kihasználása; vagy
c. Az alkalmazott mobil telekommunikációs protokoll (pl. GSM) egyedi jellemzőinek kihasználása;
4. Az 5A001.f.1., 5A001.f.2. or 5A001.f.3. pontban meghatározott tételek működésének azonosítására tervezett vagy módosított RF monitoring berendezés;
Megjegyzés: Az 5A001.f.1. és 5A001.f.2. nem vonja ellenőrzés alá az alábbiakat:
a. Kifejezetten az analóg magán mobil rádiórendszer (PMR), IEEE 802.11 WLAN lehallgatására tervezett berendezés;
b. A mobil telekommunikációs hálózatok üzemeltetői számára tervezett berendezés; vagy
c. Mobil telekommunikációs berendezések vagy hálózatok „fejlesztésére” vagy „létrehozására” tervezett berendezés.
N.B.1.: Lásd még: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
N.B.2.: A rádióvevők tekintetében lásd az 5A001.b.5. pontot.
g. Passzív koherens helymeghatározó (Passive Coherent Location, PCL) rendszerek vagy kifejezetten mozgó tárgyaknak a nem radaralapú adók általi környezeti rádiófrekvencia-kibocsátások visszaverésének mérésével való felderítésére és nyomon követésére tervezett berendezések;
A nem radaralapú adók magukban foglalhatják a kereskedelmi rádió-, televízió- vagy digitális távközlési bázisállomásokat.
Megjegyzés: Az 5A001.g. nem vonja ellenőrzés alá az alábbiakat:
a. Rádióasztronómiai berendezések; vagy
b. A céltárgyból származó rádiójeleket igénylő rendszerek vagy berendezések;
h. Rögtönzött robbanószerkezetek (IED) elleni tevékenységhez való berendezés és kapcsolódó berendezések, az alábbiak szerint:
1. A rögtönzött robbanószerkezetek (IED) idő előtti aktiválására vagy az indítás megakadályozására tervezett vagy e célra átalakított, az 5A001.f. pontban meg nem határozott rádiófrekvenciás (RF) rádiófrekvenciás (RF) adó-vevő készülékek/berendezések.
2. Olyan technikákat alkalmazó berendezés, amelyeket arra terveztek, hogy lehetővé tegyék a rádiókommunikációt ugyanazon frekvenciákon, mint amelyeken az 5A001.h.1. pontban meghatározott, ugyanott elhelyezett berendezés közvetít.
N.B.: Lásd még: KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE.
i. Nem használt.
j. Internetprotokoll (IP) alapú hálózati kommunikációfigyelő rendszerek és berendezés, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, amelyek rendelkeznek az alábbi összes jellemzővel:
1. Szolgáltatói szintű internetprotokoll (IP) alapú hálózatban (pl., nemzeti szintű IP-gerinchálózatban) az alábbiak mindegyikét ellátja:
a. Elemzés az alkalmazási rétegben (pl. a nyíltrendszer-összekapcsolási (OSI) modell (ISO/IEC 7498-1) 7. rétege);
b. Kiválasztott metaadatok és alkalmazástartalom (pl. hang, videó, üzenetek, csatolmányok) kinyerése; és
c. A kinyert adatok indexálása; és
2. Kifejezetten arra tervezték, hogy ellássa az alábbiak mindegyikét:
a. Keresések végzése 'erős szelektorok' alapján; és
b. Egy egyén vagy személyek csoportja kapcsolati hálózatának feltérképezése.
Megjegyzés: Az 5A001.j. nem vonja ellenőrzés alá az alábbiak bármelyikével történő használatra tervezett rendszereket vagy berendezéseket:
a. Marketing cél;
b. Hálózati szolgáltatásminőség (QoS); vagy
c. Felhasználói élmény (QoE).
„Erős szelektorok”: az egyénnel kapcsolatos adatok vagy adatsorok (pl. vezetéknév, keresztnév, e-mail cím, postai cím, telefonszám vagy csoporttagságok).
5A101’Rakétákhoz’ tervezett vagy módosított telemetrikus és távvezérlő rendszerek, beleértve a szárazföldi rendszereket.
Az 5A101 alkalmazásában ’rakétának’ minősül minden olyan teljes rakétarendszer és pilóta nélküli légi jármű, amelynek hatótávolsága meghaladja a 300 km-t.
Megjegyzés: Az 5A101 nem vonja ellenőrzés alá:
a. A pilótával rendelkező repülőgéphez vagy műholdakhoz tervezett vagy módosított rendszereket;
b. A szárazföldi vagy tengeri alkalmazásra tervezett vagy módosított szárazföldi rendszereket;
c. A kereskedelmi, polgári vagy ’létbiztonsági’ (pl. adatintegritási, repülésbiztonsági) GNSS szolgáltatásokat.
5B001Távközlési vizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezések, alkatrészek és tartozékok, az alábbiak szerint:
a. A kifejezetten az 5A001 által meghatározott berendezések, jellemzők vagy funkciók „fejlesztésére”, „gyártására” vagy tervezett berendezések, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek és tartozékok.
Megjegyzés: Az 5B001.a. nem vonja ellenőrzés alá az optikai szálakat karakterizáló berendezéseket.
b. Kifejezetten a következő távközlési átviteli vagy kapcsoló berendezés „fejlesztéséhez” készült berendezések, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek vagy tartozékok:
1. Nem használt;
2. „Lézer”-t alkalmazó berendezés, amely a következők bármelyikével rendelkezik:
a. 1 750 nm-nél nagyobb átviteli hullámhossz;
b. Prazeodímium-adalékú fluorid szál erősítő (PDFFA) alkalmazásával „optikai erősítést” hajt végre;
c. Koherens optikai átvitelt vagy koherens optikai detektálási technikát alkalmaz; vagy
Megjegyzés: Az 5B001.b.2.c. kifejezetten az olyan rendszerek fejlesztésére tervezett berendezéseket vonja ellenőrzés alá, amelyek a vételi oldalon optikai helyi oszcillátort alkalmaznak a „lézer” vivőhullámmal való szinkronizálás céljából.
Az 5B001.b.2.c. alkalmazásában, e technikák magukban foglalnak optikai heterodin, homodin vagy intradin technikákat.
d. Analóg technikát alkalmaz, és a sávszélessége 2,5 GHz-nél nagyobb; vagy
Megjegyzés: Az 5B001.b.2.d. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a kereskedelmi TV rendszerek „fejlesztésére” tervezett berendezéseket.
3. Nem használt;
4. 256-as szint feletti kvadratúra amplitúdó modulációt (QAM) alkalmazó rádió berendezések;
5. Nem használt.
Nincs.
5D001„Szoftver”, az alábbiak szerint:
a. Kifejezetten az 5A001 alatt meghatározott berendezések, funkciók vagy tulajdonságok „fejlesztésére”, „gyártására” vagy „felhasználására” tervezett vagy módosított „szoftver”;
b. Nem használt.
c. Kifejezetten az 5A001 vagy 5B001 alatt meghatározott berendezések jellemzőinek, funkcióinak, vagy tulajdonságainak biztosítására tervezett vagy módosított egyedi „szoftver”;
d. „Szoftver”, amelyet kifejezetten az alábbi távközlési átviteli vagy kapcsoló berendezések bármelyikének „fejlesztéséhez” tervezetek vagy alakítottak át:
1. Nem használt;
2. „Lézer”-t alkalmazó berendezés, amely a következők bármelyikével rendelkezik:
a. 1 750 nm-nél nagyobb átviteli hullámhossz; vagy
b. Analóg technikát alkalmaz, és a sávszélessége 2,5 GHz-nél nagyobb; vagy
Megjegyzés: Az 5D001.d.2.b. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a kereskedelmi TV rendszerek „fejlesztéséhez” tervezett vagy átalakított „szoftvereket”.
3. Nem használt;
4. 256-as szint feletti kvadratúra amplitúdó modulációt (QAM) alkalmazó rádió berendezések.
5D101Kifejezetten az 5A101 pontban meghatározott berendezés „felhasználásához” tervezett vagy módosított „szoftver”.
5E001„Technológia”, az alábbiak szerint:
a. Az 5A001 pontban meghatározott berendezések, funkciók vagy tulajdonságok, vagy az 5D001.a. pontban meghatározott „szoftver”„fejlesztésére”, „gyártására” vagy „felhasználására” (kivéve az üzemeltetést) vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”;
b. Különleges „technológia”, az alábbiak szerint:
1. Kifejezetten műholdak fedélzetén történő alkalmazásra tervezett távközlési berendezések „fejlesztéséhez” vagy „gyártásához”„szükséges”„technológia”;
2. „Technológia” az olyan „lézer” hírközlő technikák „fejlesztésére” vagy „alkalmazására”, amelyek légkörön kívüli vagy felszín alatti (víz alatti) közegben történő hírközlés esetén lehetővé teszik a jelek automatikus vételét és nyomon követését, valamint a kommunikáció fenntartását;
3. Olyan digitális celluláris rádió rendszerek „fejlesztésére” szolgáló „technológia”, amelynek többsávos, többcsatornás, több kódoló algoritmusos vagy többprotokollos üzemmódot is lehetővé tevő vételi képessége „szoftveres” változtatás révén módosítható;
4. „Technológia”„kiterjesztett spektrumú” technikák „fejlesztésére”, a „frekvenciaugratásos” technikát is beleértve.
Megjegyzés: Az 5E001.b.4. nem vonja ellenőrzés az alábbiak bármelyikének „fejlesztésére” tervezett „technológiákat”.
a. Polgári sávokon történő használatra tervezett celluláris rádió-berendezések; vagy
b. Helyhez kötött vagy mobil műholdas földi állomások kereskedelmi, polgári távközléshez.
c. Az Általános technológiai megjegyzések szerinti, a következők bármelyikének „fejlesztésére” vagy „gyártására” szolgáló „technológia”:
1. Digitális technikát alkalmazó berendezés, amelyet 560 Gbit/s-nál nagyobb „teljes digitális átviteli sebességre” terveztek;
A távközlési kapcsoló berendezés esetén a „teljes digitális átviteli sebesség” egyetlen interfész egyirányú sebessége, amelyet a legmagasabb sebességű portnál vagy vonalnál mérnek.
2. „Lézert” alkalmazó berendezés, amely a következők bármelyikével rendelkezik:
a. 1 750 nm-nél nagyobb átviteli hullámhossz;
b. Prazeodímium-adalékú fluorid szál erősítő (PDFFA) segítségével „optikai erősítést” hajt végre;
c. Koherens optikai átvitelt vagy koherens optikai detektálási technikát alkalmaz;
Megjegyzés: Az 5E001.c.2.c. kifejezetten az olyan rendszerek „fejlesztésére” vagy „létrehozására” tervezett „technológiát” vonja ellenőrzés alá, amelyek a vételi oldalon optikai helyi oszcillátort alkalmaznak a „lézer” vivőhullámmal való szinkronizálás céljából.
Az 5E001.c.2.c. alkalmazásában, e technikák magukban foglalnak optikai heterodin, homodin vagy intradin technikákat.
d. 100 GHz-nél kisebb frekvenciaközű optikai vivőket használó hullámhosszosztásos multiplex technikát alkalmaz; vagy
e. Analóg technikát alkalmaz, és a sávszélessége 2,5 GHz-nél nagyobb;
Megjegyzés: Az 5E001.c.2.e. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a kereskedelmi TV rendszerek „fejlesztésére” vagy „gyártására” szolgáló „technológiákat”.
N.B.: A lézert alkalmazó nem távközlési berendezések „fejlesztésének” vagy „gyártásának”„technológiája” tekintetében lásd a 6E. pontot.
3. „Optikai kapcsolást” alkalmazó berendezés, amelynek kapcsolási ideje kevesebb, mint 1 ms;
4. Rádió berendezés, amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. 256-as szint feletti kvadratúra-amplitúdó modulációs (QAM) technika;
b. 31,8 GHz-nél nagyobb bemeneti vagy kimeneti frekvencián történő üzemelés; vagy
Megjegyzés: Az 5E001.c.4.b. nem vonja ellenőrzés alá az „ITU által kiosztott”, rádiókommunikáció, de nem rádiós meghatározás céljára bármely sávon történő üzemelésre tervezett vagy módosított berendezések „fejlesztésére” vagy „gyártására” szolgáló „technológiákat”.
c. az 1,5 MHz és 87,5 MHz közötti frekvenciatartományban működik, és olyan adaptív technikákat alkalmazó berendezéseket foglal magában, amelyek zavarójel-elnyomása jobb, mint 15 dB; vagy
5. Nem használt;
6. Mobil berendezés, amely az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkezik:
a. Legalább 200 nm és legfeljebb 400 nm optikai hullámhosszon működik; és
b. „helyi hálózatként” működik;
d. A kifejezetten távközlési célra tervezett, olyan mikrohullámú monolit integrált áramkörű (MMIC) teljesítményerősítők „fejlesztésére” vagy „gyártására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
Az 5E001.d. alkalmazásában a termékek adatlapjain a maximális kimeneti telítési teljesítmény paraméter kimenőteljesítményként, kimeneti telítési teljesítményként, maximális kimenő teljesítményként, kimenő csúcsteljesítményként vagy modulációs csúcsteljesítményként is szerepelhet.
1. 2,7 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 6,8 GHz-es frekvencián való működésre méretezettek, „relatív sávszélességük” 15 %-nál nagyobb, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
a. 2,7 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 2,9 GHz közötti bármilyen frekvencián 75 W-nél (48,75 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
b. 2,9 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 3,2 GHz közötti bármilyen frekvencián 55 W-nél (47,4 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
c. 3,2 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 3,7 GHz közötti bármilyen frekvencián 40 W-nél (46 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény; vagy
d. 3,7 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 6,8 GHz közötti bármilyen frekvencián 20 W-nél (43 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
2. 6,8 GHz-nél nagyobb, de legfeljebb 16 GHz-es frekvencián való működésre méretezettek, „relatív sávszélességük” 10 %-nál nagyobb, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
a. 6,8 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 8,5 GHz közötti bármilyen frekvencián 10 W-nél (40 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény; vagy
b. 8,5 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 16 GHz közötti bármilyen frekvencián 5 W-nél (37 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítmény;
3. 16 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 31,8 GHz közötti bármilyen frekvencián 3 W-nél (34,77 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek, és „relatív sávszélességük” 10 %-nál nagyobb;
4. 31,8 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 37 GHz közötti bármilyen frekvencián 0,1 nW-nél (-70 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek;
5. 37 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 43,5 GHz közötti bármilyen frekvencián 1 W-nél (30 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek, és „relatív sávszélességük” 10 %-nál nagyobb;
6. 43,5 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 75 GHz közötti bármilyen frekvencián 31,62 mW-nél (15 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek, és „relatív sávszélességük” 10 %-nál nagyobb;
7. 75 GHz-nél nagyobb és legfeljebb 90 GHz közötti bármilyen frekvencián 10 mW-nél (10 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek, és „relatív sávszélességük” 5 %-nál nagyobb; vagy
8. Bármilyen 90 GHz-t meghaladó frekvencián 0,1 nW-nél (-70 dBm) nagyobb maximális kimeneti telítési teljesítménnyel való működésre méretezettek;
e. A kifejezetten távközlési célra tervezett, „szupravezető” anyagokból gyártott alkatrészeket tartalmazó, kifejezetten legalább ez egyik „szupravezető” alkotóelem „kritikus hőmérséklete” alatti hőmérsékleten történő működésre tervezett olyan elektronikus eszközök vagy áramkörök „fejlesztésére” vagy „gyártására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. „Szupravezető” kapuval rendelkező digitális áramkörök áramkapcsolása, ha kapunként a késleltetési idő (másodperc) és kapunként a teljesítményveszteség (Watt) szorzata kisebb, mint 10-14 J; vagy
2. a frekvencia kiválasztása minden frekvencián 10 000 -nél nagyobb jósági tényezőjű rezgőkörökkel történik;
3E102Az 5A101 alatt meghatározott berendezések „fejlesztésére”, „gyártására” vagy „felhasználására” vonatkozó, az Általános műszaki megjegyzés szerinti „technológia”.
2. RÉSZ - „INFORMÁCIÓBIZTONSÁG”
1. megjegyzés: Az „információ védelmét szolgáló” tételek vagy funkciók ellenőrzési státusát az 5. kategória 2. része határozza meg, még akkor is, ha ezek más berendezések alkatrészei, „szoftverei” vagy „funkciói” is.
2. megjegyzés: Az 5. kategória 2. része nem vonja ellenőrzés alá a terméket, ha az a felhasználó személyes használatában van.
3. megjegyzés: Az 5A002 és 5D002 kriptográfiai megjegyzés nem vonja ellenőrzés az alábbiak szerinti tételeket:
a Az alábbi összes követelményt teljesítő tételek:
1. A nyilvánosság számára általánosan, korlátozás nélkül, a kiskereskedelmi elárusító helyeken, készletből, vásárlás útján a következő módokon hozzáférhető:
a. Közvetlenül az üzletben;
b. Postai rendelés útján;
c. Elektronikus tranzakcióval; vagy
d. Telefonos rendelés útján;
2. A kriptográfiai funkcionalitást a felhasználó nem tudja könnyen megváltoztatni;
3. úgy tervezték, hogy a felhasználó a szállító további számottevő segítsége nélkül üzembe helyezhesse; és
4. Amennyiben szükséges, az áru részletes adatai hozzáférhetők, és kérésre azokat biztosítani kell az alapítás (bejegyezés) helye szerinti tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy a fenti 1–3. pontoknak történő megfelelés megállapítható legyen;
b. Az e megjegyzés a. pontjában ismertetett már létező tételek olyan hardver komponensei vagy ’végrehajtandó szoftverei”, amelyeket e már létező tételekhez terveztek, és amelyek az alábbi összes jellemzőnek eleget tesznek:
1. A komponensnek vagy 'végrehajtandó szoftvernek' nem elsődleges funkciója vagy funkcióköre az „információvédelem”;
2. A komponens vagy 'végrehajtandó szoftver' nem változtatja meg a már létező tételek kriptográfiai funkcionalitását és nem új kriptográfiai funkcionalitást a már létező tételekhez;
3. A komponens vagy 'végrehajtandó szoftver' jellemzőinek sora meghatározott, és nem fogyasztói specifikáció szerint tervezett vagy módosított; és
4. Amennyiben az exportőr letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatósága szükségesnek ítélik, a komponens vagy ’végrehajtandó szoftver’ részleteit és a releváns végtermékek részleteit elérhetővé teszik és kérés esetén az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátják a fent ismertetett feltételeknek való megfelelés bizonyítása céljából.
Műszaki megjegyzés:
A kriptográfiai megjegyzés alkalmazásában, a ’végrehajtandó szoftver’ végrehajtható formájú „szoftvert” jelent a kriptográfiai megjegyzés által az 5A002 alól kizárt már létező hardver-komponensről.
Megjegyzés: A 'végrehajtandó szoftver' nem foglalja magába a végterméken futó „szoftver” teljes bináris képeit.
Megjegyzés a kriptográfiai megjegyzéshez:
1. A 3. megjegyzés a. pontjának teljesítéséhez az alábbiak mindegyikének teljesülnie kell:
a. A cikk potenciálisan egyének és vállalkozások széles körét érdekelheti; és
b. Az ár és a cikk fő funkcionalitásával kapcsolatos információk anélkül is elérhetők a vásárlás előtt, hogy konzultálni kellene az eladóval vagy beszállítóval.
2. A 3. megjegyzés a. pontjának való megfelelőség megállapításához az illetékes hatóságok figyelembe vehetnek olyan releváns tényezőket, mint például a mennyiség, az ár, a szükséges technikai készség, létező értékesítési csatornák, tipikus fogyasztók, tipikus felhasználás vagy a beszállító esetleges versenykorlátozó gyakorlata.
4. megjegyzés: Az 5. kategória 2. része nem vonja ellenőrzés alá az olyan, „rejtjelezés”-t tartalmazó vagy alkalmazó termékeket, amelyek az összes alábbi feltételnek megfelelnek:
a. Az elsődleges funkciója vagy funkciócsoportja nem az alábbiak egyike:
1. „Információvédelem”;
2. Számítógép, beleértve annak az operációs rendszereit, alkatrészeit és összetevőit;
3. Információk adása, vétele vagy tárolása (kivéve a szórakoztatás, a kereskedelmi műsorszolgáltatás, a digitálisjog-kezelés vagy az egészségügyidokumentáció-kezelés támogatása esetében); vagy
4. Hálózatüzemeltetés (ez magában foglalja az üzemeltetést, az adminisztrációt, az irányítást és a karbantartást);
b. A kriptográfiai tulajdonsága az elsődleges funkciója vagy funkciócsoportja támogatására korlátozódik; és
c. Szükség esetén a cikkek részletes adatai hozzáférhetők, és kérésre azokat biztosítják az exportőr letelepedési helye szerinti tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy a fenti a. és b. pontoknak történő megfelelés megállapítható legyen.
5A002„Információvédelmet” szolgáló rendszerek, berendezések és ezek alkatrészei, az alábbiak szerint:
a. „Információvédelmet” szolgáló rendszerek, berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
N.B.: A dekódolást tartalmazó vagy alkalmazó globális navigációs műholdas rendszerek (Global Navigation Satellite Systems, GNSS) vételére alkalmas berendezések ellenőrzése tekintetében lásd: 7A005, a kapcsolódó dekódolási „szoftver” és „technológia” tekintetében pedig lásd: 7D005 és 7E001.
1. A hitelesítés, a digitális aláírás és a másolásvédett „szoftver” futtatása kivételével az információ védelmének biztosítása érdekében digitális technikát alkalmazó „rejtjelezés” felhasználására tervezték vagy módosították, és amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. A hitelesítés, a digitális aláírás és a másolásvédett „szoftver” futtatása funkciók magukban foglalják a hozzájuk tartozó rejtjelkulcskezelési funkciót.
2. A hitelesítés tartalmazza a hozzáférés-védelem minden olyan elemét, amelynél nincs fájl- vagy szövegtitkosítás, kivéve a közvetlen jelszó védelmet, a személyi azonosító (PIN) vagy hasonló adatok illetéktelen hozzáférés elleni védelmét.
a. az 56 bitnél hosszabb kulcsot használó „szimmetrikus algoritmus”; vagy
Az 5. kategória – 2. részében a paritás bit nem számít bele a kulcshosszúságba.
b. Olyan „aszimmetrikus algoritmus”, amelynél az algoritmus biztonsága a következők bármelyikén alapul:
1. Egész számok tényezőkre bontása 512 bit felett (pl. RSA);
2. Diszkrét algoritmusok számítása 512 bitnél nagyobb véges mező multiplikatív csoportjában (pl. Diffie-Hellman Z/pZ felett); vagy
3. Diszkrét logaritmus az 5A002.a.1.b.2. pontban említettől eltérő egyéb csoportban 112 bit felett (pl. Diffie-Hellman elliptikus görbe felett);
2. Rejtjelfejtési funkciók elvégzésére tervezték vagy alakították át;
Megjegyzés: Az 5A002.a.2. magában foglalja a műszaki visszafejtéssel történő rejtjelelemzéshez tervezett vagy módosított rendszereket vagy berendezést.
A 'rejtjelfejtési funkciók' olyan funkciók, amelyeket a rejtjelezési mechanizmusok hatálytalanítására terveztek a célból, hogy a bizalmas változókhoz vagy érzékeny adatokhoz – ideértve a tiszta szövegeket, jelszavakat vagy kriptográfiai kódokat – jussanak.
3. Nem használt;
4. Az információhordozó jelek káros kisugárzásának az egészségügyi, biztonsági vagy elektromágneses interferencia szabványok által megkívánt érték alá történő csökkentése céljából tervezték vagy alakították át;
5. Az 5A002.a.6. pontban meghatározottaktól eltérő „szórt spektrumú” rendszerekhez szórási kód vagy a „frekvenciaugratásos” rendszerekhez ugrató kód generálására szolgáló rejtjelező technikák alkalmazására tervezték vagy alakították át;
6. Ultra-szélessávú modulációs technikákat alkalmazó rendszerekhez csatornákra osztó kódok, rejtjelező kódok vagy hálózatazonosító kódok előállítására szolgáló rejtjelezési technikák használatára tervezték vagy alakították át, és rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. 500 MHz-et meghaladó sávszélesség; vagy
b. 20 %-os vagy nagyobb „relatív sávszélesség”
7. Nem kriptográfiai információs és kommunikációs technológián (IKT) alapuló biztonsági rendszerek és eszközök, amelyeket egy nemzeti hatóság a Közös Követelmények (Common Criteria, CC) EAL-6 osztálya (evaluation assurance level – a biztonsági szint értékelése) feletti biztonsági szintre vagy azzal egyenértékűre értékeltek;
8. Meg nem engedett behatolás érzékelésére mechanikai, elektromos vagy elektronikai eszközöket alkalmazó, e célra tervezett vagy átalakított kommunikációs kábelrendszerek;
Megjegyzés: Az 5A002.a.8. csak a fizikai réteg biztonságát vonja ellenőrzés alá.
9. „Kvantum-kriptográfia” használatára vagy alkalmazására tervezték vagy alakították át.
a „kvantum-kriptográfia” kvantum-kulcsszétosztás (quantum key distribution, QKD) néven is ismert.
b. Rendszerek, berendezések és alkatrészek, amelyeket arra terveztek vagy alakítottak át, hogy „rejtjel-aktiválás” útján lehetővé tegyék az 5A002.a. pontban meghatározott funkcionális jellemzőkre vonatkozó ellenőrzött teljesítményszintek elérését vagy meghaladását olyan cikkeknél is, amelyek erre egyébként nem lennének alkalmasak.
Megjegyzés: Az 5A002. nem vonja ellenőrzés alá a következők egyikét sem:
a. Az alábbiak szerinti intelligens kártyák és intelligenskártya-’írók/olvasók’:
1. Intelligens kártya vagy elektronikusan leolvasható személyes okmány (pl. jelérzékelő zseton, e-útlevél), amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. A rejtjelezési képesség csak az 5. kategória 2. részének 5A002 pontja alá a 4. megjegyzés vagy az ezen megjegyzés b–i. pontja szerint nem tartozó berendezésben vagy rendszerben történő felhasználásra korlátozódik, és az más célú felhasználásra nem programozható át; vagy
b. Rendelkeznek az összes alábbi jellemzővel:
1. Kifejezetten úgy tervezték és korlátozták, hogy biztosítsa a benne tárolt ’személyes adatok’ védelmét;
2. Kizárólag nyilvános vagy kereskedelmi ügyletek, illetve személyazonosítás céljára lett személyre szabva, vagy csak ilyen célra szabható személyre; és
3. A rejtjelezési képesség a felhasználó számára nem hozzáférhető;
A ’személyes adatok’ magukban foglalnak bármilyen, az egy adott személyre vagy szervezetre vonatkozó adatot, mint például a tárolt pénzösszeg vagy a hitelesítéshez szükséges adatok.
2. Kifejezetten az e megjegyzés a.1. pontjában meghatározott termékek számára tervezett vagy módosított, illetve kizárólag az ilyen termékekkel használható ’írók/olvasók’.
Az ’írók/olvasók’ az intelligens kártyákkal vagy elektronikusan leolvasható okmányokkal hálózaton keresztül kommunikáló berendezéseket foglalják magukban.
b. Nem használt.
c. Nem használt.
d. Rejtjelező berendezés, amelyet kifejezetten és kizárólag banki felhasználásra vagy ’pénzügyi tranzakcióhoz’ terveztek;
Az 5A002. megjegyzés d megjegyzésében említett ’pénzügyi tranzakció’ magában foglalja díjak gyűjtését és elszámolását, valamint a hitelfunkciókat is.
e. Polgári használatra készült hordozható vagy mobil rádiótelefonok (pl. polgári kereskedelmi mobil rádiókommunikációs rendszerekhez), amelyek nem képesek rejtjelezett adatok másik rádiótelefonhoz vagy (RAN (Radio Access Network, rádió-hozzáférési hálózat)-berendezéstől eltérő) berendezéshez való közvetlen továbbítására, sem rejtjelzett adatok RAN-berendezésen keresztüli továbbadására (pl. rádióhálózat-vezérlő (Radio Network Controller, RNC) vagy bázisállomás-vezérlő (Base Station Controller, BSC) berendezés);
f. Vezeték nélküli telefonkészülékek, amelyek nem képesek végpont-végpont közötti rejtjelezésre, és amelyeknél a gyártó specifikációja szerint az átjátszó-erősítő nélküli maximális hatótávolság 400 m-nél kisebb;
g. Polgári használatra készült hordozható vagy mobil rádiótelefonok, valamint ezekhez hasonló vezeték nélküli telefonkészülékek, amelyek kizárólag nyilvánosságra hozott vagy kereskedelmi rejtjelezési szabványokat alkalmaznak (a kalózkodás elleni (anti-piracy) funkciók kivételével, amelyek lehetnek nyilvánosságra nem hozottak is), valamint megfelelnek a kriptográfiai megjegyzés (5. kategória, 2. rész, 3. megjegyzés) a.2.–a.4. pontjában foglaltaknak, amelyeket egy adott polgári ipari felhasználásra alakítottak ki olyan jellemzőkkel, amelyek nem érintik az eredeti, nem átalakított eszközök kriptográfiai tulajdonságait;
h. Nem használt.
i. Vezeték nélküli „személyi hálózati” készülékek, amelyek kizárólag nyilvánosságra hozott vagy kereskedelmi rejtjelezési szabványokat alkalmaznak, és amelyek esetében a rejtjelezési képesség a gyártó specifikációja szerint nem haladja meg a 30 m-es névleges működési tartományt, vagy a gyártó specifikációja szerint nem haladja meg a 100 métert az olyan készülékek esetében, amelyeket nem lehet hétnél több eszközzel összekapcsolni;
j. Az 5A002.a.2., 5A002.a.4., 5A002.a.7. és 5A002.a.8. pontban meghatározott funkcionális jellemzőkkel nem bíró olyan berendezések, amelyek megfelelnek az összes alábbi kritériumnak:
1. Az 5A002.a. pontban meghatározott összes rejtjelezési képességére érvényesül az alábbi kritériumok bármelyike:
a. Nem használhatók; vagy
b. Csak „rejtjelaktiválás” segítségével tehetők használatra alkalmassá, és
2. Amennyiben az exportőr letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságai szükségesnek ítélik, a berendezés részleteit elérhetővé teszik és kérés esetén a hatóság rendelkezésére bocsátják a fent ismertetett feltételeknek való megfelelés bizonyítása céljából.
N.B. 1.: A „rejtjelaktiváláson” átesett berendezésekkel kapcsolatban lásd az 5A002.a. pontot.
N.B. 2: Lásd még: 5A002.b., 5D002.d. és 5E002.b.
k. Polgári felhasználásra tervezett, mobil telekommunikációs rádió-hozzáférési hálózat (RAN)-berendezés, amely a Kriptográfiai megjegyzés a.2.–a.4. pontjainak (az 5. kategória 2. részének 3. megjegyzése) is megfelel, 0,1 W (20 dBm) vagy annál kevesebb rádiófrekvencia kimeneti teljesítménnyel rendelkezik, és 16 vagy kevesebb egyidejű felhasználót támogat.
l. Routerek, kapcsolók vagy relék, amelyek esetében az „információvédelmi” funkcionalitás kizárólag a nyilvánosságra hozott vagy kereskedelmi rejtjelezési szabványokat alkalmazó „működési, adminisztrációs vagy karbantartási”(„OAM”) feladatokra korlátozódik. vagy
m. Általános célú informatikai berendezés vagy szerverek, amelyeknél az „információvédelmi” funkcionalitás megfelel az összes alábbi kritériumnak:
1. Kizárólag nyilvánosságra hozott vagy kereskedelmi rejtjelezési szabványokat alkalmaz; és
2. Az alábbiak bármelyike:
a. olyan központi feldolgozó egység szerves része, amely eleget tesz az 5. kategória, 2. rész, 3. megjegyzésében foglaltaknak;
b. az 5D002 alatt nem meghatározott operációs rendszer szerves része; vagy
c. a berendezés „OAM” feladataira korlátozódik.
5B002Biztonságvédelmi vizsgáló-, ellenőrző- és „gyártóberendezések”, az alábbiak szerint:
a. Kifejezetten az 5A002 vagy 5B002.b. pontban meghatározott berendezések „fejlesztésére” vagy „gyártására” tervezett berendezések;
b. Kifejezetten az 5A002 pontban meghatározott berendezés vagy az 5D002.a. vagy 5D002.c. pontban meghatározott „szoftver”„információvédelmi” funkcióinak értékelésére és érvényesítésére tervezett mérőberendezés.
Nincs.
5D002„Szoftver”, az alábbiak szerint:
a. Kifejezetten az 5A002 pontban meghatározott berendezések vagy az 5D002.c. pontban meghatározott „szoftver”„fejlesztéséhez”, „gyártásához” vagy „felhasználásához” tervezett vagy módosított „szoftver”;
b. Kifejezetten az 5E002 alatt meghatározott „technológia” támogatására tervezett vagy módosított „szoftver”;
c. Egyedi „szoftver”, az alábbiak szerint:
1. Az 5A002 alatt meghatározott berendezések jellemzőivel rendelkező, vagy funkcióit megvalósító vagy szimuláló „szoftver”;
2. Az 5D002.c.1. alatt meghatározott „szoftvert” hitelesítő „szoftver”.
Megjegyzés: Az 5D002.c. nem vonja ellenőrzés alá az „OAM” feladatokra korlátozott, kizárólag nyilvánosságra hozott vagy kereskedelmi rejtjelezési szabványokat végrehajtó „szoftvert”.
d. „Szoftver”, amelyet arra terveztek vagy úgy módosítottak, hogy „rejtjel-aktiválás” útján lehetővé tegye az 5A002.a. pontban meghatározott funkcionális jellemzőkre vonatkozó ellenőrzött teljesítményszintek elérését vagy meghaladását olyan cikkeknél is, amelyek erre egyébként nem lennének alkalmasak.
5E002„Technológia”, az alábbiak szerint:
a. Az 5A002, 5B002 pontban meghatározott berendezés vagy az 5D002.a. vagy 5D002.c. pontban meghatározott „szoftver”„fejlesztésére”, „gyártására” vagy „felhasználására” vonatkozó, az „Általános technológiai megjegyzés” szerinti „technológia”.
b. „Technológia”, amely arra szolgál, hogy „rejtjel-aktiválás” útján lehetővé tegye az 5A002.a. pontban meghatározott funkcionális jellemzőkre vonatkozó ellenőrzött teljesítményszintek elérését vagy meghaladását olyan cikkeknél is, amelyek erre egyébként nem lennének alkalmasak.
Megjegyzés: Az 5E002 az 5. kategória 2. részében meghatározott funkciók, jellemzők vagy technikák végrehajtásának értékelése vagy meghatározás céljából végzett eljárásokból származó „információbiztonsági” műszaki adatokat foglal magában.
6. KATEGÓRIA – SZENZOROK ÉS LÉZEREK
6ABerendezések, részegységek és alkatrészek
6A001Akusztikai rendszerek, berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
a. Hajózási akusztikai rendszerek, berendezések vagy a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Aktív (adó vagy adó és vevő) rendszerek, berendezések vagy a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
Megjegyzés: A 6A001.a.1. nem vonja ellenőrzés alá a következő berendezéseket:
a. ± 20 °-ot meghaladó letapogatási pontossággal nem rendelkező, vertikálisan működő és kizárólag vízmélység-mérésre, az elsüllyedt vagy betemetett tárgyak távolságának mérésére vagy halászati célra alkalmazott mélységmérők.
b. Akusztikus jelzők, az alábbiak szerint:
1. Akusztikus vészjelzők; vagy
2. Pingerek, amelyeket kifejezetten víz alatti pozíció újra beazonosítására, illetve az oda történő visszatérésre terveztek.
a. Akusztikus tengerfenék-vizsgáló berendezések, az alábbiak szerint:
1. A tengerfenék topográfiai feltérképezésére szolgáló, felszíni hajókról működtethető vizsgálóberendezések, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
a. Arra tervezték, hogy függőlegestől 20o-ot meghaladóan eltérő szögben végezzenek mérést;
b. Arra tervezték, hogy a tengerfenék topográfiáját 600 m-t meghaladó mélységekben mérje;
c. 2-nél alacsonyabb ’bemérési felbontás’; és
d. A mélységmérés ’pontosságának fokozása’ az alábbi összes tényező kompenzálásával:
1. Az akusztikus szenzor mozgása
6A001 a. 1. a. 1. d. (folytatás)
2. Terjedés a víz közegében, a szenzortól a tengerfenékig és vissza;
3. Hangsebesség a szenzornál;
Műszaki megjegyzések
1. A ’bemérési felbontás’ a hangnyaláb (fokokban kifejezett) szélességének és a nyalábonkénti beméréseknek a hányadosa.
2. A ’pontosságfokozás’ a külső eszközökkel való kompenzálás képességét is magában foglalja.
2. A tengerfenék topográfiai feltérképezésére szolgáló, víz alatti vizsgálóberendezések, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők valamelyikével:
Műszaki megjegyzés:
Az akusztikus szenzor nyomásbesorolása a 6A001.a.1.a.2. pontban meghatározott berendezés mélységbesorolását határozza meg.
a. Rendelkezik a következő jellemzők mindegyikével:
1. 300 m-nél nagyobb mélységben való működésre tervezték vagy módosították; és
2. ’Bemérési teljesítményük’ nagyobb, mint 3 800 m/s; vagy
Műszaki megjegyzések:
A ’bemérési teljesítmény’ 100 %-os lefedettséget feltételezve a szenzor maximális működési sebességének (m/s) és a nyalábonkénti bemérések maximális számának szorzata. A két irányban bemérő rendszerek (3D szonárok) esetében bármelyik irány maximális ’bemérési teljesítményét’ kell felhasználni
b. A 6A001.a.1.a.2.a. alatt nem meghatározott, az alábbi összes jellemzővel rendelkező vizsgálóberendezést:
1. 100 m-nél nagyobb mélységben való működésre tervezték vagy módosították;
2. Arra tervezték, hogy függőlegestől 20o-ot meghaladóan eltérő szögben végezzenek mérést;
3. Rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
a. 350 kHz alatti üzemi frekvencia; vagy
b. Arra tervezték, hogy a tengerfenék topográfiáját az akusztikus szenzortól 200 méterre eső tartományban mérje; és
4. A mélységmérés ’pontosságának fokozása’ az alábbi összes tényező kompenzálásával:
a. Az akusztikus szenzor mozgása
6A001 a. 1. a. 2. b. 4. (folytatás)
b. Terjedés a víz közegében, a szenzortól a tengerfenékig és vissza; és
c. A hang sebessége a szenzornál;
3. Oldalirányban pásztázó szonárok (Side Scan Sonar, SSS) vagy szintetikus apertúrájú szonárok (Synthetic Aperture Sonar, SAS), amelyeket a tengerfenék képalkotó feltérképezésére terveztek, és rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével, és kifejezetten ezekhez tervezett adó és vevő akusztikai rendszerek:
a. 500 m-t meghaladó mélységben való működésre tervezték vagy módosították;
b. 570 m2/s-nál nagyobb ’területlefedési teljesítmény’ a 15 cm-nél kisebb ’pályairányú felbontást’ lehetővé tevő maximális hatótávolság mellett; és
c. 15 cm-nél kisebb ’keresztirányú felbontás’;
Műszaki megjegyzések
1. A ’területlefedési teljesítmény’ (m2/s) a szonár hatótávolsága (m) és a szenzor adott hatósátávolság mellett lehetséges maximális sebessége (m/s) szorzatának a kétszerese.
2. A ’pályairányú felbontás’ (cm) – csak az SSS szonárok esetében – az azimut (horizontális) nyalábszélességnek (szögfok), a szonár hatótávolságának (m) és 0 873-nak a szorzata.
3. A ’keresztirányú felbontás’ (cm) 75-nek és a jel sávszélességének (kHz) a hányadosa.
b. Tárgyészleléshez vagy helymeghatározáshoz tervezett rendszerek vagy adásra és vételre alkalmas rendszerek, amelyek rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:
1. 10 kHz alatti átviteli frekvencia;
2. A 10 kHz–24 kHz üzemi frekvencia sávval rendelkező berendezések, amelyek hangnyomásszintje meghaladja a 224 dB-t (vonatkoztatási alap 1 Pa, 1 m-en);
3. A 24 kHz–30 kHz üzemi frekvencia sávval rendelkező berendezések, amelyek hangnyomásszintje meghaladja a 235 dB-t (vonatkoztatási alap 1 Pa, 1 m-en);
4. Bármely tengely mentén 1o-nál kisebb sugarak formálása és 100 kHz alatti üzemi frekvencia;
5. 5120 m-t meghaladó hatótávolságon egyértelmű kijelzést biztosító működésre tervezett berendezés; vagy
6. Olyan berendezések, amelyeket úgy terveztek, hogy az 1 000 m-t meghaladó mélységben történő rendeltetésszerű üzemeltetés során fellépő nyomásnak ellenálljanak, és amelyek az alábbi jellemzőkkel bármelyikéve rendelkező jelátalakítókkal vannak ellátva:
a. Dinamikus nyomáskompenzáció; vagy
b. Átalakító elemként nem ólom-cirkonát-titanátot alkalmaz;
6A001 a. 1. b. 6. (folytatás)
c. Akusztikai leképezők, beleértve az átalakítókat, amelyek piezoelektromos, magnetosztrikciós, elektrosztrikciós, elektrodinamikus vagy hidraulikus elemek felhasználásával egyedi vagy kombinált módon működnek, és az alábbiak bármelyikével rendelkeznek:
1. megjegyzés: A 6A001 alatt nem meghatározott egyéb berendezések számára speciálisan tervezett akusztikus leképezők – az átalakítókat is beleértve – ellenőrzési státusát az egyéb berendezés ellenőrzési státusa határozza meg.
2. megjegyzés: A 6A001.a.1.c nem vonja ellenőrzés alá a hangot csak vertikálisan irányító elektronikai eszközöket vagy a mechanikai (pl. légpuska vagy gőzlöketű puska), illetve kémiai (pl. robbanó) forrásokat.
3. megjegyzés: A 6A001.a.1.c. pontban meghatározott piezoelektromos elemek magukban foglalják azokat, amelyek a következőkből készültek: ólom-magnézium-niobát/ólom-titanát(Pb(Mg1/3Nb2/3)O3-PbTiO3, vagy PMN-PT) szilárd oldatból növesztett egykristályok vagy ólom-indium-nibát/ólom-magnézium niobát/ólom-titanát (Pb(In1/2Nb1/2)O3–Pb(Mg1/2Nb1/2)O3–PbTiO3, vagy PIN-PMN-PT) szilárd oldatból növesztett egykristályok.
1. 10 kHz alatti frekvencián üzemelnek, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
a. Nem 100 %-os terhelési ciklusban való folyamatos működésre tervezték őket, és (10log(f) + 169,77) dB-t (referencia: 1 μPa 1 m-nél) meghaladó kisugárzott szabadtéri hangforrásszinttel (SLRMS) rendelkeznek, ahol f a a sugárzott feszültségre adott legnagyobb válasz (TVR) Hertzben megadott frekvenciája 10kHz alatt van; vagy
b. 100 %-os terhelési ciklusban való folyamatos működésre tervezték őket, és (10log(f) + 159,77) dB-t (referencia: 1 μPa 1 m-nél) meghaladó folyamatosan kisugárzott ’szabadtári hangforrásszinttel (SLRMS)’ rendelkeznek 100 %-os terhelési ciklusban, ahol f a sugárzott feszültségre adott legnagyobb válasz (TVR) Hertzben megadott frekvenciája 10kHz alatt van; vagy
Műszaki megjegyzések:
A ’szabadtéri hangforrásszintet ( SLRMS)’ a maximális válaszadó tengely mentén határozzák meg, az akusztikus leképező távoli mezejében. A sugárzott feszültségre adott válaszból az alábbi egyenlettel lehet kiszámítani: SLRMS = (TVR + 20log VRMS) dB (ref: 1μPa 1 m-nél), ahol SLRMS a forrásszint, TVR a sugárzott feszültségre adott válasz és VRMS a leképező vezető feszültsége.
2. Nem használt
3. 22 dB-nél nagyobb mellékhurok elnyomás;
d. A vízfelszínen közlekedő hajók vagy a víz alatti úszó járművek helyzetének meghatározására szolgáló akusztikai rendszerek és berendezések, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek:
1. A mérési távolság az 1 000 métert meghaladja; és
2. A helymeghatározási pontosság 1 000 méteres tartományban 10 m effektív (négyzetes közép) értéknél jobb;
Megjegyzés: A 6A001.a.1.d. magában foglalja a következőket:
6A001 a. 1. d. 2. d. Megjegyzés (folytatás)
a. Olyan berendezések, amelyek két vagy több jelzőbója és a felszíni, valamint a víz alatti járművek hídrofon egységei között koherens „jelfeldolgozást” végeznek;
b. Olyan berendezések, amelyek képesek az adott pont kiszámítása céljából a hangterjedési hibák automatikus korrigálására.
e. Kifejezetten az úszók és búvárok felderítésére, helyük meghatározására és automatikus osztályozásukra tervezett önálló aktív hanglokátorok, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével, és kifejezetten ezekhez tervezett adó és vevő akusztikai rendszerek:
1. A mérési távolság meghaladja az 530 métert;
2. A helymeghatározási pontosság 530 méteres tartományban 15 m effektív (négyzetes közép) értéknél jobb; és
3. A továbbított impulzusjel sávszélessége meghaladja a 3 kHz-et;
N.B: A kifejezetten katonai célra tervezett vagy módosított búvárfelderítő rendszerek tekintetében lásd a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
Megjegyzés: A 6A001.a.1.e. pont esetében, amikor a különböző környezeti feltételeket illetően több mérési távolság van megadva, a legnagyobb mérési távolságot kell figyelembe venni.
2. Passzív rendszerek, berendezések vagy a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
a. Hidrofonok (víz alatti mikrofonok), amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
Megjegyzés: A kifejezetten egyéb berendezéshez tervezett hidrofonok ellenőrzési státusát az egyéb berendezés ellenőrzési státusa határozza meg.
Műszaki megjegyzés:
A hidrofonok egyetlen akusztikus kimenőcsatornát létrehozó egy vagy több szenzorelemből állnak. A több elemet tartalmazókra hidrofoncsoportként is lehet hivatkozni.
1. Folytonos rugalmas szenzorelemeket tartalmaz;
2. Rugalmas diszkrét szenzorelemek részegységeit tartalmazza, amelyeknek mind az átmérője, mind hossza kevesebb, mint 20 mm, és az elemek egymás közötti távolsága kevesebb, mint 20 mm;
3. Rendelkezik az alábbi érzékelőelemek bármelyikével:
a. Optikai szálak;
b. ’Piezoelektromos polimer filmek’ a polivinidilén-fluoridon (PVDF) és kopolimerein {P(VDF-TrFE) és P(VDF-TFE)} kívül;
c. ’Flexibilis piezoelektromos kompozitok’;
d. Ólom-magnézium-nioát/ólom-titanát (azaz Pb(Mg1/3Nb2/3)O3-PbTiO3, vagy PMN-PT) szilárd oldatból növesztett piezoelektromos egykristályok; vagy vagy
e. Ólom-indium-nioát/ólom-magnézium niobát/ólom-titanát (azaz, Pb(In1/2Nb1/2)O3–Pb(Mg1/3Nb2/3)O3–PbTiO3, vagy PIN-PMN-PT) szilárd oldatból növesztett piezoelektromos egykristályok;
4. A ’hidrofon érzékenysége’ gyorsuláskompenzálás nélkül bármely mélységben jobb, mint -180 dB;
5. Gyorsuláskompenzálással rendelkező, 35 m-nél nagyobb mélységben történő működésre tervezett hidrofon; vagy
6. 1 000 m-nél nagyobb mélységben történő működésre tervezték;
Műszaki megjegyzések:
1. A ’piezoelektromos polimer film’ szenzorelemei polarizált polimer filmből állnak, amelyet kinyújtanak és feszítőkerethez vagy csévéhez (mandrelhez) csatolnak.
2. A ’flexibilis piezoelektromos kompozitok’ szenzorelemei piezoelektromos kerámia részecskéket vagy szálakat tartalmaznak elektromos szigeteléssel akusztikailag átlátszó gumi-, polimer- vagy epoxi keverékkel kombinálva, ahol a komponens a szenzorelemek integráns része.
3. A ’hidrofon érzékenysége’ a következőképpen határozható meg: a kimenőfeszültség effektív értéke és az 1 V effektív értékű referenciafeszültség hányadosának 10-es alapú logaritmusa szorozva hússzal, ha az előerősítő nélküli hidrofon-szenzor 1 Pa effektív nyomású síkhullámú akusztikai mezőben helyezkedik el. Például a -160 dB-es hidrofon (a referenciafeszültség 1 V/Pa) egy adott mezőben 10-8 V kimenőfeszültséget, míg egy -180 dB érzékenységű hidrofon csak 10-9 V kimenőfeszültséget szolgáltat. Következésképpen a -160 dB jelenti a jobb értéket, vagyis ez a szenzor a jobb.
b. Vontatott akusztikus hidrofonrendszerek, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével:
Műszaki megjegyzés:
A hidrofonrendszerek több kimeneti akusztikus csatornát biztosító hidrofonokból állnak.
1. A hidrofoncsoport osztástávolsága kevesebb mint 12,5 m vagy oly módon módosítható, hogy a hidrofoncsoport osztástávolsága kevesebb mint 12,5 m legyen;
2. A rendszert 35 m-t meghaladó mélységben történő működésre tervezték, vagy az ilyenre ’átalakítható’;
Műszaki megjegyzés:
A 6A001.a.2.b.1. és 2.-ben az ’átalakítható’ azt jelenti, hogy ezeknél az eszközöknél a kábelezés, vagy a csatlakozások módosításával lehetővé válik a hidrofoncsoport osztástávolságának és az üzemi mélység korlátoknak a megváltoztatása. E lehetőségeket a következők biztosítják: a kábelek számának 10 %-át meghaladó pótkábelek, a hidrofoncsoport osztástávolságát szabályozó blokkok vagy beállítható belső mélység korlátozó eszközök, illetve több hidrofoncsoport vezérlése;
3. A 6A001.a.2.d. alatt meghatározott irányszenzorok;
4. Hosszanti irányban erősített tömlőrendszerek;
5. Az összeszerelt rendszer átmérője kevesebb, mint 40 mm;
6. Nem használt;
7. A 6A001.a.2.a alatt meghatározott hidrofonjellemzők; vagy
8. A 6A001.a.2.g. alatt meghatározott gyorsulásmérőn alapuló hidroakusztikai szenzorok;
c. Kifejezetten a vontatott akusztikai hidrofonrendszerek számára tervezett „felhasználó által programozható” feldolgozóberendezés, amely rendelkezik idő- vagy frekvenciaosztásos feldolgozással és korrelációval, beleértve a spektrumelemzést, a gyors Fourier vagy más transzformáció vagy eljárások alkalmazásával végrehajtott digitális szűrést és sugáralakítást;
d. Irányszenzorok, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. ± 0,5 °-ot meghaladó pontosság; és
2. Arra tervezték, hogy 35 m-t meghaladó mélységben üzemeljenek, vagy a 35 m-t meghaladó mélységekben történő üzemelés céljából egy beállítható, vagy eltávolítható mélységérzékelő berendezéssel rendelkeznek;
e. Tengerfenéki vagy sekélyvízi kábelrendszerrel működő hidrofonrendszerek, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével:
1. A 6A001.a.2.a. alatt meghatározott hidrofonokat tartalmaznak;
2. Multiplexelt hidrofoncsoport jelmodulokat tartalmaznak, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
a. Arra tervezték, hogy 35 m-t meghaladó mélységben üzemeljenek, vagy a 35 m-t meghaladó mélységekben történő üzemelés céljából egy beállítható, vagy eltávolítható mélységérzékelő berendezéssel rendelkeznek; és
b. Üzemileg kicserélhető vontatott akusztikus hidrofonrendszer-modulokkal rendelkeznek; vagy
3. A 6A001.a.2.g. alatt meghatározott gyorsulásmérőn alapuló hidroakusztikai szenzorokat foglalnak magukban;
f. Kifejezetten tengerfenékkábel-rendszerek számára tervezett „felhasználó által programozható” feldolgozó-berendezés, amely rendelkezik idő- vagy frekvenciaosztásos feldolgozással és korrelációval, beleértve a spektrumelemzést, a gyors Fourier vagy más transzformáció,illetve eljárások alkalmazásával végrehajtott digitális szűrést és sugáralakítást;
g. Gyorsulásmérőn alapuló hidroakusztikai szenzorok, amelyek rendelkeznek az összes alábbi jellemzővel:
1. Három különálló tengely mentén elrendezett három gyorsulásmérőből áll;
2. Teljes 'gyorsulásérzékenysége' 48 dB-nél jobb (referencia 1,000 mV rms/ 1 g);
3. 35 méternél nagyobb mélységben történő működésre tervezték; és
4. 20 kHz alatti üzemi frekvencia;
Megjegyzés: A 6A001.a.2.g. nem vonja ellenőrzés alá a részecskesebesség-szenzorokat vagy geofónokat.
Műszaki megjegyzések:
1. A gyorsulásmérőn alapuló hidroakusztikai szenzorok vektorszenzor néven is ismertek.
2. A ’gyorsulásérzékenység’ a következőképpen határozható meg: a kimenőfeszültség effektív értéke és az 1 V effektív értékű referenciafeszültség hányadosának 10-es alapú logaritmusa szorozva hússzal, ha az előerősítő nélküli hidroakusztikai-szenzor 1 g (i.e., 9.81 m/s2) rms gyorsulású síkhullámú akusztikai mezőben helyezkedik el.
Megjegyzés: A 6A001.a.2. a vételi készülékeket is ellenőrzés alá vonja – függetlenül attól, hogy a rendeltetésszerű alkalmazás során külön aktív egység tartozik-e hozzájuk –, valamint a kifejezetten hozzájuk tervezett alkatrészeket is.
b. Korrelációs-sebességszonár log berendezés és Doppler-sebességszonár log berendezés, amelyeket arra terveztek, hogy mérjék a berendezéshordozónak a tengerfenékhez viszonyított horizontális sebességét, az alábbiak szerint:
1. Az alábbi jellemzők bármelyikével rendelkező korrelációs-sebességszonár log berendezés:
a. A hordozó és a tengerfenék között az 500 m-t meghaladó távolságon való működésre tervezett berendezés; vagy
b. Sebességpontossága a sebesség 1 %-ánál jobb;
2. A sebesség 1 %-ánál jobb sebességpontossággal rendelkező Doppler-sebességszonár log berendezés.
1. megjegyzés: A 6A001.b. pont nem vonja ellenőrzés alá az alábbiak bármelyikére korlátozott mélységmérőket:
a. Vízmélység-mérés;
b. Alámerült vagy betemetett tárgyak távolságának mérése; vagy
c. Halászati célú felderítés.
2. megjegyzés: A 6A001.b. pont nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a felszíni hajókon való használatra tervezett berendezéseket.
c. Nem használt.
6A002Optikai szenzorok vagy felszerelések és azok tartozékai, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG 6A102.
a. Optikai érzékelők, az alábbiak szerint:
1. „Űrminősítésű” félvezető detektorok, az alábbiak szerint:
Megjegyzés: A 6A002.a.1. alkalmazásában a félvezető detektorok közé tartoznak a „gyújtóponti sík tömbök” is.
a. „Űrminősítésű” félvezető detektorok, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. A legnagyobb válaszjel a 300 nm-nél kisebb, de 10 nm-nél nagyobb hullámhossztartományba esik; és
2. A válaszjel a legnagyobb válaszjelhez viszonyítva a 400 nm-t meghaladó hullámhosszúságon 0,1 %-nál kisebb;
b. „Űrminősítésű” félvezető detektorok, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. A legnagyobb válaszjel az 1 200 nm-nél kisebb, de 900 nm-nél nagyobb hullámhossztartományba esik; és
2. A válasz „időállandója” legfeljebb 95 ns;
c. „Űrminősítésű” félvezető detektorok, amelyek legnagyobb válaszjele az 1 200 nm-nél nagyobb, de legfeljebb 30 000 nm közötti hullámhossztartományba esik;
d. „Űrminősítésű”„gyújtóponti sík tömbök”, rendszerenként több, mint 2 048 elemmel, amelyeknek legnagyobb válaszjele a 300 nm-nél nagyobb, de legfeljebb 900 nm közötti hullámhossztartományba esik.
2. Képerősítő csövek és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, ideértve a következőket:
Megjegyzés: A 6A002.a.2. pont nem vonja ellenőrzés alá az olyan nem képalkotó fotoelektron sokszorozó csöveket, amelyek a vákumtérben kizárólag az alábbiak valamelyikére korlátozott elektron-érzékelőeszközzel rendelkeznek:
a. Monofém anód; vagy
b. Központtól központig 500 μm-nél kisebb osztástávolságú fém anód.
Műszaki megjegyzés:
A ’töltet-sokszorosítás’ az elektronikus képerősítés egyik formája, és az nem más, mint töltet-hordozók előállítása ütközéses-ionizációs gerjesztés eredményeként. ’Töltet-sokszorosítású’ érzékelők lehetnek képerősítő csövek, félvezető detektorok vagy „gyújtóponti sík tömbök”
a. Képerősítő csövek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. A legnagyobb válaszjel a 400-nm-nél nagyobb, de legfeljebb 1 050 nm közötti hullámhossztartományba esik;
2. Az alábbiak bármelyikét alkalmazó elektron-képerősítés:
a. ►C2 12 m-nél kisebb osztástávolságú (központtól központig) mikrocsatorna-lemez; vagy ◄
b. Legfeljebb 500 μm nem összevont pixel távolságú elektronérzékelő eszköz, amelyet kifejezetten – nem mikrocsatorna-lemez révén történő – töltet-sokszorosítás céljára terveztek vagy módosítottak; és
3. Az alábbi fotokatódok bármelyikével rendelkeznek:
a. Multialkáli fotokatódok (pl. S-20 és S-25) 350 A/lm-t meghaladó fényérzékenységgel;
b. GaAs vagy GaInAs fotokatódok; vagy
c. Egyéb „III/V összetett” félvezető fotokatódok 10 mA/W-t meghaladó maximális „sugárérzékenységgel”;
b. Képerősítő csövek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. a legnagyobb válaszjel az 1 050 nm-nél nagyobb, de legfeljebb 1 800 nm közötti hullámhossztartományba esik;
2. Az alábbiak bármelyikét alkalmazó elektron-képerősítés:
a. 12 μm-nél kisebb osztástávolságú (központtól központig) mikrocsatorna-lemez; vagy
b. Legfeljebb 500 μm nem összevont pixel távolságú elektronérzékelő eszköz, amelyet kifejezetten – nem mikrocsatorna-lemez révén történő – töltet-sokszorosítás céljára terveztek vagy módosítottak; és
3. „III/V összetett” félvezető (pl. GaAs vagy GaInAs) fotokatódok és kilökött elektron fotokatódok 15 mA/W-t meghaladó maximális „sugárérzékenységgel”.
c. Speciális tervezésű alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Az elektron-képerősítés céljából 12 μm-nél kisebb osztástávolságú (központtól központig) mikrocsatorna-lemezek;
2. :egfeljebb 500 μm nem összevont pixel távolságú elektronérzékelő eszköz, amelyet kifejezetten – nem mikrocsatorna-lemez révén történő – töltet-sokszorosítás céljára terveztek vagy módosítottak;
3. „III/V összetett” félvezető (pl. GaAs vagy GaInAs) fotokatódok és kilökött elektron fotokatódok;
Megjegyzés: A 6A002.a.2.c.3. nem vonja ellenőrzés alá az alábbi maximális „sugárérzékenységi” értékek bármelyikének elérésére tervezett összetett félvezető fotokatódokat:
a. Legfeljebb 10 mA/W a 400 nm-nél nagyobb, de legfeljebb 1 050 nm közötti hullámhossztartományba eső legnagyobb válaszjel esetén; vagy
b. legfeljebb 15 mA/W az 1 050 nm-nél nagyobb, de legfeljebb 1 800 nm közötti hullámhossztartományba eső legnagyobb válaszjel esetén.
3. Nem „űrminősítésű”„gyújtóponti sík tömbök”, ideértve a következőket:
N.B.: A ’mikrobolométeren’ alapuló, nem „űrminősítésű”„gyújtóponti sík tömbök”-et csak a 6A002.a.3.f. pont határozza meg.
Műszaki megjegyzés:
A „gyújtóponti sík tömbök” lineáris vagy kétdimenziós többelemű detektorrendszerek.
1. megjegyzés: A 6A002.a.3. magában foglalja a fényelektromos vezető és a fényelem rendszereket.
2. megjegyzés: A 6A002.a.3. nem vonja ellenőrzés alá:
a. A többelemű (az elemek száma nem haladhatja meg a 16-ot) akár ólom-szulfidot, akár ólom-szelenidet alkalmazó tokozott fényelektromos vezető cellákat;
b. Piroelektromos detektorokat, amelyek a következők bármelyikét használják:
1. Triglicin-szulfát és változatai;
2. Ólom-lantán-zirkónium-titanát és változatai;
3. Lítium-tantalát;
4. Polivinilidén-fluorid és változatai; vagy
5. Stroncium-bárium-niobát és változatai.
c. Kifejezetten ’töltet-sokszorosítás’ céljára tervezett vagy módosított „gyújtóponti sík tömb”, amelyet úgy terveztek meg, hogy 760 nm-t meghaladó hullámhossz esetén maximális „sugárérzékenysége” legfeljebb 10 mA/W legyen, és amely rendelkezik az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Nem eltávolítható és nem módosítható válaszjel-korlátozó mechanizmust tartalmaznak; és
2. Az alábbiak bármelyike:
a. A válaszjel-korlátozó mechanizmus a detektor elem szerves része vagy azzal kombinált; vagy
b. A „gyújtóponti sík tömb” kizárólag a válaszjel-korlátozó eszköz megléte esetén működőképes.
Műszaki megjegyzés:
A detektor elem szerves részét képező válaszjel-érzékelő eszközt úgy tervezték meg, hogy annak eltávolítása vagy módosítása esetén az érzékelő működésképtelenné válik.
Műszaki megjegyzés:
A ’töltet-sokszorosítás’ az elektronikus képerősítés egyik formája, és az nem más, mint töltet-hordozók előállítása ütközéses-ionizációs gerjesztés eredményeként. ’Töltet-sokszorosítású’ érzékelők lehetnek képerősítő csövek, félvezető detektorok vagy „gyújtóponti sík tömbök”
a. Nem „űrminősítésű”„gyújtóponti sík tömbök”, amelyek rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
1. A legnagyobb válaszjel a 900 nm-nél nagyobb, de legfeljebb 1 050 nm közötti hullámhossztartományba esik; és
2. Az alábbiak bármelyike:
a. A válasz „időállandója” 0,5 ns-nál kisebb; vagy
b. Kifejezetten töltet-sokszorosítás céljára tervezték vagy módosították, és maximális „sugárérzékenysége” a 10 mA/W-t meghaladja;
b. Nem „űrminősítésű”„gyújtóponti sík tömbök”, amelyek rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
1. Az egyedi elemek legnagyobb válaszjele az 1 050 nm-nél nagyobb, de legfeljebb 1 200 nm közötti hullámhossztartományba esik; és
2. Az alábbiak bármelyike:
a. A válasz „időállandója” 95 ns-nál kisebb; vagy
b. Kifejezetten töltet-sokszorosítás céljára tervezték vagy módosították, és maximális „sugárérzékenysége” a 10 mA/W-t meghaladja;
c. Nem „űrminősítésű”, nem-lineáris (2 dimenziós) „gyújtóponti sík tömbök”, melyek egyedi elemeinek legnagyobb válaszjele az 1 200 nm-t meghaladó, de a 30 000 nm-t nem meghaladó hullámhossz-tartományba esik;
N.B.: A szilikon- és más anyag alapú ’mikrobolométeren’ alapuló, nem „űrminősítésű”„gyújtóponti sík tömbök”-et csak a 6A002.a.3.f. pont határozza meg.
d. Az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkező, nem „űrminősítésű”, lineáris (1 dimenziós) „gyújtóponti sík tömbök”:
1. Az egyedi elemek legnagyobb válaszjele az 1 200 nm-nél nagyobb, de legfeljebb 3 000 nm közötti hullámhossztartományba esik; és
2. Az alábbiak bármelyike:
a. A detektorelem ’pásztázási irányának’ és a detektorelem ’keresztpásztázási irányának’ méretaránya kisebb mint 3,8; vagy
b. Jelfeldolgozás a detektor elemekben;
Megjegyzés: A 6A002.a.3.d. pont nem vonja ellenőrzés alá a kizárólag germániumból készült detektor elemekből álló (legfeljebb 32 elemű) „gyújtóponti sík tömböket”.
Műszaki megjegyzés:
A 6A002.a.3.d. pont alkalmazásában a ‘keresztpásztázási irány’ a detektorelemek lineáris tömbjével párhuzamos tengely, a ‘pásztázási irány’ pedig a detektorelemek lineáris tömbjére merőleges tengely.
e. Nem „űrminősítésű”, lineáris (1 dimenziós) „gyújtóponti sík tömbök”, melyek egyedi elemeinek legnagyobb válaszjele a 3 000 nm-nél nagyobb, de legfeljebb 30 000 nm közötti hullámhossztartományba esik;
f. Nem „űrminősítésű”, nem lineáris (2 dimenziós), olyan ’mikrobolométer’ anyagon alapuló infravörös „gyújtóponti sík tömbök”, amelyek egyedi elemeinek szűretlen válaszjele (unfiltered response) a 8 000 nm-t elérő és meghaladó, de legfeljebb 14 000 nm közötti hullámhossztartományba esik;
Műszaki megjegyzés:
A 6A002.a.3.f. alkalmazásában a ’mikrobolométer’ olyan termikus képérzékelő, amelyet az infravörös sugárzás elnyelése miatt a detektorban történt hőváltozás eredményeként valamilyen használható jel generálására alkalmaznak.
g. Nem „űrminősítésű”„gyújtóponti sík tömbök”, amelyek rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
1. Az egyedi elemek legnagyobb válaszjele a 400 nm-t meghaladó, de a 900 nm-t nem meghaladó hullámhossztartományba esik;
2. Kifejezetten ’töltet-sokszorosítás’ céljára tervezett vagy módosított gyújtóponti sík tömb, amelynek maximális „sugárérzékenysége” 760 nm-t meghaladó hullámhossz esetén a 10 mA/W-t meghaladja; és
3. 32-nél több elemből áll;
b. Távérzékelésre tervezett „monospektrális képérzékelők” és „multispektrális képérzékelők”, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. A pillanatnyi látómező (IFOV) max. 200 rad (mikroradián); vagy
2. 400 nm-nél nagyobb, de legfeljebb 30 000 nm közötti hullámhossztartományban működnek, és rendelkeznek a következők mindegyikével:
a. A kimenő képadatokat digitális formában adják meg; és
b. Rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. „Űrminősítésű; vagy
2. Repülőgép-fedélzeti műveletekre tervezett, nem szilícium-érzékelőkkel működő berendezések, amelyek 2,5 mrad-nál (milliradián) kisebb pillanatnyi látómezővel rendelkeznek;
Megjegyzés: A 6A002.b.1. nem vonja ellenőrzés alá az olyan „monospektrális képérzékelőket”, amelyek legnagyobb válaszjele a 300 nm-t meghaladó, de a 900 nm-t nem meghaladó hullámhossztartományba esik, és amelyek kizárólag az alábbi, nem „űrminősítésű” detektorok vagy nem „űrminősítésű”„gyújtóponti sík tömbök” valamelyikét tartalmazzák:
1. nem ’töltet-sokszorosítás’ elérésére tervezett vagy átalakított töltéscsatolt eszközök (Charge Coupled Devices, CCD) vagy
2. nem ’töltet-sokszorosítás’ elérésére tervezett vagy átalakított komplementer fémoxid félvezetős (CMOS) eszközök.
c. ’Közvetlen látást’ biztosító képalkotó berendezés, amely tartalmazza a következők bármelyikét:
1. A 6A002.a.2.a. vagy a 6A002.a.2.b. pontban ellenőrzés alá vont képerősítő csövek;
2. A 6A002.a.3. pontban ellenőrzés alá vont „gyújtóponti sík tömbök”; vagy
3. A 6A002.a.1. pontban meghatározott félvezető detektorok;
Műszaki megjegyzés:
A ’közvetlen látás’ olyan képalkotó berendezéseket jelöl, amelyek vizuális képet adnak az emberi megfigyelő számára anélkül, hogy a képet elektronikus jellé alakítanák át a tévémonitor számára, és amely berendezések a képet nem tudják fényképészeti, elektronikus vagy más módon rögzíteni vagy tárolni.
Megjegyzés: A 6A002.c. nem vonja ellenőrzés alá a következő berendezéseket, amennyiben azok GaAs-tól vagy GaInAs-tól eltérő fotokatódot tartalmaznak:
a. Ipari vagy polgári, behatolás ellen védő riasztóberendezés, forgalomirányító vagy ipari mozgásszabályozó- vagy számláló rendszerek;
b. Orvosi műszerek;
c. Az anyagok jellemzőinek vizsgálatára, osztályozására vagy elemzésére használt ipari berendezések;
d. Lángdetektorok ipari kemencékhez;
e. Kifejezetten laboratóriumi felhasználásra tervezett berendezések.
d. Speciális kiegészítő alkatrészek optikai érzékelőkhöz, az alábbiak szerint:
1. „Űrminősítésű” kriogénhűtők;
2. Nem „űrminősítésű” kriogénhűtők, 218 K (-55 °C) alatti hűtőforrás hőmérséklettel, az alábbiak szerint:
a. Zárt ciklusú, és a meghibásodásmentes átlagos üzemidő (MTTF) és a meghibásodások közötti átlagos üzemidő (MTBF) több, mint 2 500 óra;
b. Joule-Thomson (JT) önszabályozó minihűtők kisebb, mint 8 mm (külső) furatátmérővel;
3. Optikai érzékelőszálak, amelyeket a gyártás során összetételük, szerkezetük, vagy bevonattal történt módosításuk révén kifejezetten az akusztikus, hő, tehetetlenségi, elektromágneses vagy nukleáris sugárzási hatásokkal szemben érzékennyé tettek.
Megjegyzés: A 6A002.d.3. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten a furatba süllyesztett érzékelő alkalmazásokhoz tervezett tokozott optikai érzékelőszálakat.
e. Nem használt.
6A003Kamerák, rendszerek vagy berendezések, és azok alkatrészei, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG 6A203.
N.B.: A kifejezetten víz alatti használatra tervezett vagy átalakított televíziós kamerák és filmalapú fényképezőgépek tekintetében lásd: 8A002.d.1. és 8A002.e.
a. Műszer-kamerák, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
Megjegyzés: A 6A003.a.3–6A003.a.5. alatt meghatározott moduláris felépítésű műszer-kamerákat a maximális képességeik alapján kell kiértékelni, a kamera gyártójának meghatározása szerinti plug-inek segítségével.
1. Nagy sebességű 8–16 mm-es filmfelvevők, amelyekben a film folyamatosan halad a felvétel során, és amelyek 13 150 képkocka/s-nál nagyobb képváltási sebességű felvételre képesek;
Megjegyzés: A 6A003.a.1. nem vonja ellenőrzés alá a polgári célokra készített filmfelvevőket.
2. Mechanikus nagy sebességű kamerák, amelyekben a film nem mozog, és amelyek képesek több, mint 1 000 000 képkocka/s sebességgel történő felvételre, ha a képkocka teljes magassága 35 mm, vagy arányosan nagyobb sebességet biztosítanak kisebb képkocka-magasságnál, illetve arányosan kisebb sebességet nagyobb képkocka-magasságnál;
3. Mechanikus vagy elektronikus sáv (streak) kamerák, az alábbiak szerint:
a. Mechanikus sáv (streak) kamerák, 10 mm/μs-ot meghaladó rögzítési sebességgel;
b. Elektronikus sáv (streak) kamerák 50 ns-nél jobb időbeli felbontással;
4. Elektronikus kockázókamerák 1 000 000 képkocka/s-ot meghaladó sebességgel;
5. Elektronikus kamerák, amelyek rendelkeznek a következők mindegyikével:
a. Az elektronikus zár sebessége (kapuzó képesség) kisebb, mint 1 s/teljes képkocka; és
b. A kiolvasási idő másodpercenként több, mint 125 teljes képkocka sebességet tesz lehetővé;
6. Plug-inek, amelyek rendelkeznek a következők mindegyikével:
a. Kifejezetten a 6A003.a. alatt meghatározott, moduláris szerkezetű műszer-kamerákhoz tervezték őket; és
b. Biztosítják, hogy a kamerák a gyártói specifikációval összhangban megfeleljenek a 6A003.a.3., a 6A003.a.4. vagy a 6A003.a.5. alatt meghatározott paramétereknek;
b. Képkamerák, ideértve a következőket:
Megjegyzés: A 6A003.b. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten műsorszórási célokra tervezett tévé vagy videokamerákat.
1. A 10 nm és 30 000 nm közötti hullámhossztartományba eső csúcsérzékenységgel rendelkező szilárdtest-szenzorokat tartalmazó videokamerák, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
a. Rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
1. Monokróm (fekete-fehér) kamerák esetén érzékelőmátrixonként több, mint 4 × 106„aktív pixel”;
2. Olyan színes kameráknál, amelyek három érzékelőmátrixot tartalmaznak érzékelőmátrixonként több, mint 4 × 106„aktív pixel”; vagy
3. Olyan színes kameráknál, amelyekben egy érzékelőmátrix van érzékelőmátrixonként több, mint 12 × 106„aktív pixel”; és
b. Rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
1. A 6004.a. pontban meghatározott optikai tükrök;
2. A 6004.d. pontban meghatározott optikai szabályozó egység; vagy
3. A belsőleg generált ’kamerahelyzet-követési adatok’ megjegyzésekkel elláthatók.
Műszaki megjegyzés:
1. E bekezdés alkalmazásában a digitális videokamerákat a mozgó képek felvételéhez használt „aktív pixelek” maximális száma alapján kell értékelni.
2. E bekezdés alkalmazásában a ’kamerahelyzet-követési adatok’ a kamera látótengelyének földhöz viszonyított iránya meghatározásához szükséges információkat jelenti. Ebbe tartozik: 1) az a vízszintes szög, amelyet a kamera látótengelye a föld mágneses terének irányával zár be; 2) a kamera látótengelye és a föld horizontja között bezárt függőleges szög.
2. Letapogató kamerák és letapogató kamerarendszerek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
a. A legnagyobb válaszjel a 10 nm-nél nagyobb, de legfeljebb 30 000 nm közötti hullámhossztartományba esik;
b. Több, mint 8 192 elemet tartalmazó lineáris detektorrendszer; és
c. Egyirányú mechanikus letapogatás;
Megjegyzés: A 6A003.b.2. nem vonja ellenőrzése alá a kifejezetten az alábbi célok egyikére tervezett letapogató kamerákat és letapogató kamerarendszereket:
a. Ipari vagy polgári fénymásolók;
b. Kifejezetten polgári, helyhez kötött, kis távolságon működő letapogatási alkalmazások (pl. dokumentumokban lévő képek vagy nyomatok, illetve műalkotások vagy fényképek reprodukciója) céljára tervezett képolvasók; vagy
c. Orvosi műszerek.
3. A 6A002.a.2.a. vagy a 6A002.a.2.b. pontban meghatározott képerősítő csövekkel felszerelt képkamerák;
4. A „fókuszsík-rendszerekkel” felszerelt képkamerák, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők egyikével:
a. A 6A002.a.3.a–6A002.a.3.e. pontban meghatározott „gyújtóponti sík tömbök”-et tartalmaznak;
b. A 6A002.a.3.f. pontban meghatározott „gyújtóponti sík tömbök”-et tartalmaznak; vagy
c. A 6A002.a.3.g. pontban meghatározott „gyújtóponti sík tömbök”-et tartalmaznak;
1. megjegyzés: A 6A003.b.4. pontban meghatározott képkamerák a kiolvasáshoz használt integrált áramkörön túl olyan megfelelő „jelfeldolgozó” elektronikával is kombinált „gyújtóponti sík tömbök”-et tartalmaznak, amely a kamera áramforrásra kapcsolásakor lehetővé teszi legalább az analóg vagy digitális jel létrehozását.
2. megjegyzés: A 6A003.b.4.a. nem vonja ellenőrzés alá a legfeljebb 12 elemmel rendelkező „gyújtóponti sík tömbökkel” felszerelt, időkésleltetést és integrálást elemen belül nem alkalmazó olyan képkamerákat, amelyeket bármely alábbi célra terveztek:
a. Ipari vagy polgári, behatolás ellen védő riasztóberendezés, forgalomirányító vagy ipari mozgásszabályozó- vagy számláló rendszerek;
b. Épületekben, berendezésekben vagy ipari folyamatokban a hőáramlás felügyeletére vagy megfigyelésére szolgáló ipari berendezés;
c. Az anyagok jellemzőinek vizsgálatára, osztályozására vagy elemzésére használt ipari berendezések;
d. Kifejezetten laboratóriumi felhasználásra tervezett berendezések; vagy
e. Orvosi műszerek.
3. megjegyzés : 6A003.b.4.b. nem vonja ellenőrzése alá azokat a képkamerákat, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők valamelyikével:
a. A maximális képváltási frekvencia legfeljebb 9 Hz;
b. Rendelkezik a következő jellemzők mindegyikével:
1. A minumum horizontális vagy vertikális ’pillanatnyi látómező’ (IFOV) legalább 10 mrad/pixel; (milliradián/pixel);
2. Rendelkezik egy olyan fix fókusztávolságú lencsével, amelyet nem eltávolíthatónak terveztek;
3. Nem rendelkezik ’direct view’ (’közvetlen látás’) kijelzővel, és
4. Rendelkezik a következő jellemzők bármelyikével:
a. Nincs lehetőség az érzékelt látómező látható képének megjelenítésére, vagy
b. A kamerát egyetlen fajta alkalmazásra tervezték, és a felhasználó nem módosíthatja; vagy
c. A kamerát kifejezetten civil szárazföldi személygépjárműbe történő beépítésre tervezték, és rendelkezik a következő jellemzők mindegyikével:
1. A járművön belül a kamerát csak úgy helyezik el és konfigurálják, hogy az segítse a vezetőt a jármű biztonságos működtetésében;
2. Csak abban az esetben működőképes, ha beépítik az alábbiak valamelyikébe:
a. Abba a civil szárazföldi személygépjárműbe, amelyhez eredetileg tervezték, és a jármű 4500 kg-nál kevesebb (a jármű teljes súlya); vagy
b. Kifejezetten erre a célra tervezett, engedélyezett karbantartási tesztberendezésbe; és
3. Rendelkezik egy olyan aktív mechanizmussal, amely meggátolja a kamera működését abban az esetben, ha eltávolítják abból a járműből, amelyhez eredetileg tervezték.
Műszaki megjegyzések:
1. A 6A003.b.4. 3.b. megjegyzésében meghatározott ’pillanatnyi látómező’ (IFOV) a ’horizontális IFOV’ és a ’vertikális IFOV’ közül az alacsonyabb értéke.
’Horizontális IFOV’ = horizontális látómező (FOV) / horizontális érzékelő elemek száma.
’Vertikális IFOV’ = vertikális látómező (FOV) / vertikális érzékelő elemek száma.
2. A 6A003.b.4. 3.b. megjegyzésében említett ’direct view’ (’közvetlen látás’) az infravörös színképtartományban működő olyan képkamerákra vonatkozik, amelyek egy szemhez közeli, valamely fénnyel szembeni védőmechanizmussal ellátott mikrokijelző segítségével vizuális képet adnak az emberi megfigyelő számára.
4. megjegyzés : A 6A003.b.4.c. pont nem vonja ellenőrzés alá az alábbi jellemzők bármelyikével rendelkező képkamerákat:
a. Rendelkezik a következő jellemzők mindegyikével:
1. Amennyiben a kamerát kifejezetten beltéri és vezetékes árammal működő rendszerek vagy berendezések szerves részeként történő alkalmazásra, egyetlen alkalmazásra korlátozva tervezték, az alábbiak szerint:
a. Ipari folyamatmegfigyelés, minőség-ellenőrzés vagy anyagok tulajdonságainak elemzése;
b. Kifejezetten tudományos kutatás céljára tervezett laboratóriumi berendezés;
c. Orvosi műszerek;
d. Pénzügyi csalás felderítésére szolgáló berendezés; és
2. Csak abban az esetben működőképes, ha beépítik az alábbiak valamelyikébe:
a. A rendeltetés szerinti rendszer(ek) vagy berendezés; vagy
b. Kifejezetten erre a célra tervezett, engedélyezett karbantartási tesztberendezésbe; és
3. Olyan aktív mechanizmussal rendelkezik, amely meggátolja a kamera működését, amennyiben azt a rendeltetés szerinti rendszer(ek)ből vagy berendezésből eltávolítják;
b. Ha a kamerát kifejezetten civil szárazföldi személygépjárműbe vagy személy- és járműszállító kompba történő beépítésre tervezték, rendelkezik a következő jellemzők mindegyikével:
1. A járművön belül vagy a kompon a kamerát csak úgy helyezik el és konfigurálják, hogy az segítse a vezetőt a jármű vagy a komp biztonságos működtetésében;
2. Csak abban az esetben működőképes, ha beépítik az alábbiak valamelyikébe:
a. Abba a civil szárazföldi személygépjárműbe, amelyhez eredetileg tervezték, és a jármű 4500 kg-nál kevesebb (a jármű teljes súlya);
b. Abba a személy- és járműszállító kompba, amelyhez eredetileg tervezték, és amelynek teljes hossza 65 m vagy annál nagyobb; vagy
c. Kifejezetten erre a célra tervezett, engedélyezett karbantartási tesztberendezésbe; és
3. Olyan aktív mechanizmussal rendelkezik, amely meggátolja a kamera működését, amennyiben azt a rendeltetés szerinti járműből eltávolítják;
c. Oly módon tervezték meg, hogy 760 nm-t meghaladó hullámhossz esetén legfeljebb 10 mA/W maximális „sugárérzékenységgel”, és az alábbiak mindegyikével rendelkezzen:
1. Nem eltávolítható és nem módosítható válaszjel-korlátozó mechanizmust tartalmaznak;
2. Olyan aktív mechanizmus, amely meggátolja a kamera működését, amennyiben a válaszjel-korlátozó mechanizmust eltávolítják; és
3. Nem kifejezetten víz alatti felhasználásra tervezték vagy módosították; vagy
d. Rendelkezik az összes alábbi jellemzővel:
1. Nem képes ’közvetlen látásra’ vagy elektronikus képmegjelenítésre;
2. Nincs lehetőség az érzékelt látómező látható képének megjelenítésére;
3. A „gyújtóponti sík tömb” kizárólag a rendeltetés szerinti kamerába beszerelve működőképes; és
4. A „gyújtóponti sík tömb” olyan aktív mechanizmussal rendelkezik, amely tartósan meggátolja annak működését, amennyiben azt a rendeltetés szerinti kamerából eltávolítják.
5. A 6A002.a.1. pontban meghatározott félvezető érzékelőket tartalmazó kamerák.
6A004Optikai berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
a. Optikai tükrök (reflektorok), az alábbiak szerint:
Műszaki megjegyzés:
A 6A004.a. alkalmazásában a lézer indukálta roncsolási küszöböt (Laser Induced Damage Threshold, LIDT) az ISO 21254-1:2011 szerint mérik.
N.B.: a kifejezetten litográfiai berendezésekre tervezett optikai tükrök tekintetében lásd: 3B001
1. 10 mm-nél nagyobb aktív optikai apertúrával rendelkező „deformálható tükrök”, az alábbi tulajdonságok bármelyikével, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek:
a. Rendelkezik a következők mindegyikével:
1. Mechanikus rezonancia-frekvencia 750 Hz vagy magasabb; és
2. Több mint 200 aktuátor; vagy
b. Lézer indukálta roncsolási küszöb (Laser Induced Damage Threshold, LIDT), amely az alábbiak egyike:
1. 1 kW/cm2-nél nagyobb,„folytonos lézer” (CW lézer) felhasználásával; vagy
2. 2 J/cm2-nél nagyobb, 20 Hz ismétlési frekvencián 20 ns „lézer”-impulzus felhasználásával;
2. Könnyű monolit tükrök, amelyek átlagos „ekvivalens sűrűsége” kisebb, mint 30 kg/m2 és össztömege meghaladja a 10 kg-ot;
3. Könnyű „kompozit” vagy hab tükörszerkezetek, amelyek átlagos „ekvivalens sűrűsége” kevesebb, mint 30 kg/m2 és össztömege meghaladja a 2 kg-ot;
4. A 6A004.d.2.a. alatt meghatározott sugárterelő tükörszakaszokhoz tervezett tükrök λ/10 vagy jobb simasággal (λ = 633 nm), amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. Az átmérő vagy a nagytengely hossza legalább 100 mm; vagy
b. Rendelkeznek a következők mindegyikével:
1. Az átmérő vagy a nagytengely hossza 50 mm-nél nagyobb, de 100 mm-nél kisebb; és
2. A lézer indukálta roncsolási küszöb (Laser Induced Damage Threshold, LIDT):
a. 10 kW/cm2-nél nagyobb, „folytonos lézer” (CW lézer) felhasználásával; vagy
b. 20 J/cm2-nél nagyobb, 20 Hz ismétlési frekvencián 20 ns „lézer”-impulzus felhasználásával;
b. Cink-szelénből (ZnSe) vagy cink-szulfidból (ZnS) készült optikai alkatrészek, 3 000 -25 000 nm hullámhosszúság tartományban történő átvitellel, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. 100 cm3-t meghaladó térfogat; vagy
2. Az átmérő vagy a nagytengely hossza meghaladja a 80 mm-t, a vastagság (mélység) pedig a 20 mm-t;
c. „Űrminősítésű” alkatrészek optikai rendszerekhez, az alábbiak szerint:
1. Az ugyanolyan apertúrájú és vastagságú szilárd lemezzel összehasonlítva az „ekvivalens sűrűség” kevesebb, mint 20 %-ára könnyített alkatrészek;
2. Nyersanyagok, felületi bevonattal (egy rétegben vagy több rétegben, fémmel vagy dielektrikummal, vezető, félvezető vagy szigetelőanyaggal), illetve védőfilmmel ellátott anyagok;
3. Tükörszegmensek vagy részegységek, amelyek gyűjtőapertúrája legalább akkora, mint az 1 m-es átmérőjű egyszerű optikáé, és amelyeket úgy terveztek, hogy optikai rendszerbe történő beszerelésük az űrben történik;
4. Bármilyen koordinátairányban legfeljebb 5×10-6 lineáris hőtágulási együtthatójú „kompozit” anyagokból gyártott alkatrész.
d. Optikai szabályozó berendezés, az alábbiak szerint:
1. Kifejezetten a 6A004.c.1. vagy 6A004.c.3. alatt meghatározott „űrminősítésű” alkatrészek felületi formájának vagy orientáltságának fenntartására tervezett berendezés;
2. Vezérlő, követő, stabilizáló és rezonátorszabályozó berendezés az alábbiak szerint:
a. 50 mm-nél nagyobb átmérőjű vagy nagytengely-hosszúságú tükrök szállítására tervezett sugárterelő tükörszakaszok, amelyek rendelkeznek az alábbi összes tulajdonsággal, és a kifejezetten ezekhez tervezett elektronikus vezérlőegység:
1. ± 26 mrad vagy annál nagyobb maximális szögmozgás;
2. Mechanikus rezonancia-frekvencia 500 Hz vagy magasabb; és
3. A szögpontosság 10 μrad (mikroradián) vagy kevesebb;
b. Rezonátorszabályozó legalább 100 Hz sávszélességgel és 10 μrad vagy kisebb pontossággal;
3. Kardánfelfüggesztések, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
a. 5 °-ot meghaladó maximális elfordulás;
b. Legalább 100 Hz sávszélesség;
c. A szögpontozási hiba értéke max. 200 μrad (mikroradián); és
d. Rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
1. Az átmérő vagy a nagytengely hossza nagyobb, mint 0,15 m, de nem éri el az 1 m-t, szöggyorsulási képessége pedig meghaladja a 2 radián/s2 értéket; vagy
2. Az átmérő vagy a nagytengely hossza meghaladja az 1 m-t, a szöggyorsulási képesség meghaladja a 0,5 radián/s2-t;
4. Nem használt
e. ’Aszférikus optikai elemek’, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Az optikai apertúra legnagyobb mérete 400 mm-nél nagyobb;
2. Legalább 1 nm-nél nagyobb mintavételi hullámhossznál a felületi egyenetlenség 1 nm-nél (effektív) kisebb; és
3. A lineáris hőtágulási együtthatójának abszolút értéke 25 oC-on kisebb, mint 3 × 10-6/K.
Műszaki megjegyzések:
1. Az ’aszférikus optikai elem’ optikai rendszerben használt olyan elem, amelynek képalkotó felületét vagy felületeit az ideális gömbfelület alakjától eltérőre tervezték.
2. A gyártóknak csak akkor kell megmérniük a 6A004.e.2 pont alatt meghatározott felületi egyenetlenséget, ha az optikai elemet arra tervezték, illetve gyártották, hogy adott paraméternek megfeleljen, illetve túlteljesítse azt.
Megjegyzés: A 600A4.e. nem vonja ellenőrzés alá azokat az ’aszferikus optikai elemeket’, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. A legnagyobb optikai apertúra méret 1 m-nél kisebb, és a fókusztávolság és a relatív apertúra aránya legalább 4,5:1;
b. A legnagyobb optikai apertúra méret legalább 1 m, és a fókusztávolság és a relatív apertúra aránya legalább 7:1;
c. Fresnel, flyeye, sáv, prizma vagy diffrakciós optikai elemnek tervezték;
d. Olyan boroszilikát üvegből gyártották, amelynek a lineáris hőtágulási együtthatója 25 °C-on nagyobb, mint 2 × 10-6/K; vagy
e. Belső tükrözőképességekkel rendelkező (pl. cső típusú tükrök) optikai elem röntgensugárhoz.
N.B. A kifejezetten litográfiai berendezésekhez tervezett ’aszferikus optikai elemek’ tekintetében lásd: 3B001.
6A005A 0B001.g.5., vagy 0B001.h.6. alatt meghatározottaktól eltérő „lézerek”, alkatrészek és optikai berendezések, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 6A205.
1. megjegyzés: Az impulzus „lézerek” magukban foglalják azokat a lézereket, amelyek folyamatos hullámüzemmódban (CW) működnek, szuperponált impulzusokkal.
2. megjegyzés: Az excimer, félvezető, vegyi, szén-monoxid (CO), szén-dioxid (CO2) és nem ismétlődő impulzus neodímium üveg ”lézereket” csak a 6A005.d. határozza meg.
Műszaki megjegyzés:
A ’nem ismétlődő impulzus’ azokra a „lézerekre” utal, amelyek vagy egyetlen kimeneti impulzust bocsátanak ki, vagy az impulzusok közötti időtartam meghaladja az egy percet.
3. megjegyzés: A 6A005 magában foglalja a szál-„lézereket”.
4. megjegyzés: Az egyik „lézer” másik „lézer” általi pumpálásától eltérő módon történő frekvenciakonverziót (azaz hullámhosszúság-váltást) magukban foglaló „lézerek” ellenőrzési státusát a forrás „lézer” kimenete és a frekvenciakonvertált optikai kimenet ellenőrzési paramétereinek alkalmazásával határozzák meg.
5. megjegyzés: A 6.A005 nem vonja ellenőrzés alá az alábbi ”lézereket”:
a. 20 J alatti kimenő energiával rendelkező rubin;
b. Nitrogén;
c. Kripton.
Műszaki megjegyzés:
A 6A005-ben az ’operatív hatékonyság’ a „lézer” kimenőteljesítmény (vagy „átlagos kimenőteljesítmény”) és a „lézer” működtetéséhez szükséges teljes bemenő elektromos teljesítmény aránya, ideértve az áramellátást/szabályozást és a hőszabályozást/hőcserélőt.
a. Nem „hangolható” folytonos hullámú „(CW) lézerek”, amelyek az alábbiak bármelyikével rendelkeznek:
1. A kimenő hullámhosszúság 150 nm-nél kisebb, a kimenőteljesítmény pedig meghaladja az 1W-ot;
2. A kimenő hullámhosszúság legalább 150 nm, de nem haladja meg az 510 nm-t, és a kimenőteljesítmény meghaladja a 30 W-ot;
Megjegyzés: A 6.A005.a.2 nem vonja ellenőrzése alá azon argon „lézereket”, amelyek kimenőteljesítménye 50 W vagy annál kisebb.
3. A kimenő hullámhosszúság több mint 510 nm, de legfeljebb 540 nm, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
a. Egytranszverzális üzemmódú kimenet, 50 W-ot meghaladó kimenőteljesítménnyel; vagy
b. Többszörös transzverzális üzemmódú kimenet, 150 W-ot meghaladó kimenőteljesítménnyel;
4. A kimenő hullámhosszúság meghaladja az 540 nm-t, de nem haladja meg a 800 nm-t, és a kimenőteljesítmény meghaladja a 30 W-ot;
5. A kimenő hullámhosszúság több mint 800 nm, de legfeljebb 975 nm, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
a. Egytranszverzális üzemmódú kimenet, 50 W-ot meghaladó kimenőteljesítménnyel; vagy
b. Többszörös transzverzális üzemmódú kimenet, 80 W-ot meghaladó kimenőteljesítménnyel;
6. A kimenő hullámhosszúság meghaladja a 975 nm-t, de nem haladja meg az 1 150 nm-t, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
a. Egytranszverzális üzemmód, 200 W-ot meghaladó kimenőteljesítménnyel; vagy
b. Többszörös transzverzális üzemmódú kimenet, amely az alábbiak bármelyikével rendelkezik:
1. 18 %-ot meghaladó ’operatív hatékonyság’ és 500 W-ot meghaladó kimenőteljesítmény; vagy
2. 2 kW-ot meghaladó kimenőteljesítmény;
1. megjegyzés: A 6.A005.a.6.b. nem vonja ellenőrzése alá azon többszörös transzverzális üzemmódú, ipari „lézereket”, amelyek kimenőteljesítménye meghaladja a 2 kW-t, de nem haladja meg a 6 kW-t, és az össztömege nagyobb mint 1 200 kg. E megjegyzés alkalmazásában az össztömeg magában foglalja a „lézer” működtetéséhez szükséges összes alkatrészt, pl. a „lézert”, a tápegységet, a hőcserélőt, de nem foglalja magában a sugárszabályozásra és/ vagy -kibocsátásra szolgáló külső optikát.
a. 500 W-nál nagyobb de legfeljebb 1 kW kimenőteljesítmény, és rendelkezik az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 0,7 mm•mrad-ot meghaladó sugárparaméter-szorzat (BPP); és
2. 'Fényessége' legfeljebb 1024 W/(mm•mrad)2;
b. A kimenőteljesítmény meghaladja a 1 kW-ot, de nem haladja meg a 1,6 kW-ot, BPP-je pedig több, mint 1,25 mm•mrad;
c. A kimenőteljesítmény meghaladja a 1,6 kW-ot, de nem haladja meg a 2,5 kW-ot, BPP-je pedig több, mint 1,7 mm•mrad;
d. A kimenőteljesítmény meghaladja a 2,5 kW-ot, de nem haladja meg a 3,3 kW-ot, BPP-je pedig több, mint 2,5 mm•mrad;
e. A kimenőteljesítmény meghaladja a 3,3 kW-ot, de nem haladja meg a 4 kW-ot, BPP-je pedig több, mint 3,5 mm•mrad;
f. A kimenőteljesítmény meghaladja a 4 kW-ot, de nem haladja meg a 5 kW-ot, BPP-je pedig több, mint 5 mm•mrad;
g. A kimenőteljesítmény meghaladja a 5 kW-ot, de nem haladja meg a 6 kW-ot, BPP-je pedig több, mint 7,2 mm•mrad;
h. A kimenőteljesítmény meghaladja a 6 kW-ot, de nem haladja meg a 8 kW-ot, BPP-je pedig több, mint 12 mm•mrad; vagy
i. A kimenőteljesítmény meghaladja a 8 kW-ot, de nem haladja meg a 10 kW-ot, BPP-je pedig több, mint 24 mm•mrad;
Műszaki megjegyzés:
A 6A005.a.6.b. 2.a. megjegyzés alkalmazásában a 'fényességet' a következőképpen határozzák meg: a „lézer” kimenőteljesítménye osztva a sugárparaméter-szorzat négyzetével, azaz (kimenőteljesítmény)/BPP2.
7. A kimenő hullámhosszúság meghaladja az 1 150 nm-t, de nem haladja meg az 1 555 nm-t, és az alábbiak bármelyikével rendelkezik:
a. Egytranszverzális üzemmód, 50 W-ot meghaladó kimenőteljesítménnyel; vagy
b. Többszörös transzverzális üzemmód, 80 W-ot meghaladó kimenőteljesítménnyel; vagy
8. A kimenő hullámhosszúság meghaladja az 1 555 nm-t, és a kimenőteljesítmény meghaladja az 1 W-ot.
b. Nem „hangolható”„impulzus lézerek”, amelyek az alábbiak bármelyikével rendelkeznek:
1. A kimenő hullámhosszúság kisebb, mint 150 nm, és az alábbiak bármelyikével rendelkezik:
a. A kimenő energia meghaladja az 50 mJ/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 1 W-t; vagy
b. Az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja az 1 W-ot;
2. A kimenő hullámhosszúság 150 nm vagy több, de nem haladja meg az 510 nm-t, és az alábbiak bármelyikével rendelkezik:
a. A kimenő energia meghaladja az 1,5 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 30 W-t; vagy
b. Az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja az 30 W-ot;
Megjegyzés: A 6.A005.b.2.b. nem vonja ellenőrzése alá az 50 W vagy annál kisebb „átlagos kimenőteljesítménnyel” rendelkező argon „lézereket”.
3. A kimenő hullámhosszúság több mint 510 nm, de legfeljebb 540 nm, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
a. Egytranszverzális üzemmódú kimenet, amely az alábbiak bármelyikével rendelkezik:
1. A kimenő energia meghaladja az 1,5 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 50 W-t; vagy
2. Az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja az 50 W-ot; vagy
b. Többszörös transzverzális üzemmódú kimenet, amely az alábbiak bármelyikével rendelkezik:
1. A kimenő energia meghaladja az 1,5 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 150 W-t; vagy
2. Az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja az 150 W-ot;
4. A kimenő hullámhosszúság több mint 540 nm, de legfeljebb 800 nm, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
a. Az „impulzus-időtartama” kevesebb mint 1 ps, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. A kimenő energia meghaladja az 5 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 5 GW-t; vagy
2. Az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja az 20 W-ot; vagy
b. Az „impulzus-időtartam” legalább 1 ps, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. A kimenő energia meghaladja az 1,5 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 30 W-t; vagy
2. Az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja az 30 W-ot;
5. A kimenő hullámhosszúság több mint 800 nm, de legfeljebb 975 nm, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
a. Az „impulzus-időtartama” kevesebb mint 1 ps, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. A kimenő energia meghaladja az 5 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 5 GW-t; vagy
2. Egytranszverzális üzemmódú kimenet, amelynek az „átlagos kimenőteljesítménye” meghaladja a 20 W-ot;
b. Az „impulzus-időtartam” legalább 1 ps, de legfeljebb 1 μs, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. A kimenő energia meghaladja az 0,5 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 50 W-t;
2. Egytranszverzális üzemmódú kimenet, amelynek az „átlagos kimenőteljesítménye” meghaladja a 20 W-ot; vagy
3. Többszörös transzverzális üzemmódú kimenet, amelynek „átlagos kimenőteljesítménye” meghaladja a 50 W-ot; vagy
c. Az „impulzus-időtartam” több mint 1 μs, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. A kimenő energia meghaladja az 2 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 50 W-t;
2. Egytranszverzális üzemmódú kimenet, amelynek az „átlagos kimenőteljesítménye” meghaladja a 50 W-ot; vagy
3. Többszörös transzverzális üzemmódú kimenet, amelynek „átlagos kimenőteljesítménye” meghaladja a 80 W-ot;
6. A kimenő hullámhosszúság több mint 975 nm, de legfeljebb 1 150 nm, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
a. Az „impulzus-időtartama” kevesebb mint 1 ps, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. A kimenő „csúcsteljesítmény” meghaladja az 2 GW/impulzus értéket;
2. Az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja az 10 W-ot; vagy
3. A kimenő energia meghaladja az 0,002 J/impulzus értéket;
b. Az „impulzus-időtartam” legalább 1 ps, de legfeljebb 1 ns, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. A kimenő „csúcsteljesítmény” meghaladja az 5 GW/impulzus értéket;
2. Az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja az 10 W-ot; vagy
3. A kimenő energia meghaladja az 0,1 J/impulzus értéket;
c. Az „impulzus-időtartam” legalább 1 ns, de legfeljebb 1 μs-t, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. Egytranszverzális üzemmódú kimenet, amely az alábbiak bármelyikével rendelkezik:
a. A „csúcsteljesítmény” meghaladja a 100 MW-t;
b. Az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja a 20 W-ot, és tervezésénél fogva 1 kHz vagy annál kisebb maximális impulzusismétlési frekvenciára van korlátozva;
c. Az „operatív hatékonyság” meghaladja a 12 %-ot, és az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja a 100 W-ot, és képes 1 kHz-nél nagyobb impulzusismétlési frekvencián működni;
d. Az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja a 150 W-ot, és képes 1 kHz-nél nagyobb impulzusismétlési frekvencián működni; vagy
e. A kimenő energia meghaladja a 2 J/impulzus értéket; vagy
2. Többszörös transzverzális üzemmódú kimenet, amely az alábbiak bármelyikével rendelkezik:
a. A „csúcsteljesítmény” meghaladja a 400 MW-t;
b. Az „operatív hatékonyság” meghaladja a 18 %-ot, és az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja az 500 W-ot;
c. Az „átlagos kimenőteljesítmény” meghaladja a 2 kW-ot; vagy;
d. A kimenő energia meghaladja a 4 J/impulzus értéket; vagy
d. Az „impulzus-időtartam” több mint 1 μs, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. Egytranszverzális üzemmódú kimenet, amely az alábbiak bármelyikével rendelkezik:
a. A „csúcsteljesítmény” meghaladja a 500 kW-t;
b. Az ’operatív hatékonyság’ meghaladja a 12 %-ot és az „átlagos kimenő teljesítmény” meghaladja a 100 W-t; vagy
c. Az „átlagos kimenő teljesítmény” meghaladja az 150 W-ot; vagy
2. Többszörös transzverzális üzemmódú kimenet, amely az alábbiak bármelyikével rendelkezik:
a. A „csúcsteljesítmény” meghaladja a 1 MW-t;
b. Az ’operatív hatékonyság’ meghaladja a 18 %-ot és az „átlagos kimenő teljesítmény” meghaladja a 500 W-t; vagy
c. Az „átlagos kimenő teljesítmény” meghaladja az 2 kW-ot;
7. A kimenő hullámhosszúság meghaladja az 1 150 nm-t, de nem haladja meg az 1 555 nm-t, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
a. Az „impulzus-időtartam” legfeljebb 1 μs, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. A kimenő energia meghaladja az 0,5 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 50 W-t;
2. Egytranszverzális üzemmódú kimenet, amelynek az „átlagos kimenő teljesítménye” meghaladja a 20 W-ot; vagy
3. Többszörös transzverzális üzemmódú kimenet, amelynek „átlagos kimenő teljesítménye” meghaladja a 50 W-ot; vagy
b. Az „impulzus-időtartam” több mint 1 μs, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. A kimenő energia meghaladja az 2 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 50 W-t;
2. Egytranszverzális üzemmódú kimenet, amelynek az „átlagos kimenő teljesítménye” meghaladja a 50 W-ot; vagy
3. Többszörös transzverzális üzemmódú kimenet, amelynek „átlagos kimenő teljesítménye” meghaladja a 80 W-ot; vagy
8. A kimenő hullámhosszúság meghaladja az 1 555 nm-t, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
a. A kimenő energia meghaladja az 100 mJ/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 1 W-t; vagy
b. Az „átlagos kimenő teljesítmény” meghaladja az 1 W-ot;
c. „Hangolható”„lézerek”, amelyek rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:
1. A kimenő hullámhosszúság kisebb, mint 600 nm, és rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. A kimenő energia meghaladja az 50 mJ/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 1 W-t; vagy
b. Az átlagos vagy CW kimenő teljesítmény meghaladja az 1 W-ot;
Megjegyzés: A 6A005.c.1. nem vonja ellenőrzés alá a festéklézereket és egyéb folyadéklézereket, amelyek multimodális kimenettel, legalább 150 nm-es, de 600 nm-t nem meghaladó hullámhosszúsággal, valamint az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkeznek:
1. A kimenő energia nem éri el az 1,5 J/impulzus értéket, vagy a „csúcsteljesítmény” kisebb 20 W-nál; és
2. Az átlagos vagy CW kimenő teljesítmény kisebb, mint 20 W.
2. A kimenő hullámhosszúság legalább 600 nm, de legfeljebb 1 400 nm, és rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. A kimenő energia meghaladja az 1 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 20 W-t; vagy
b. Az átlagos vagy CW kimenő teljesítmény meghaladja az 20 W-ot; vagy
3. A kimenő hullámhosszúság meghaladja az 1 400 nm-t, és rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. A kimenő energia meghaladja az 50 mJ/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 1 W-t; vagy
b. Az átlagos vagy CW kimenő teljesítmény meghaladja az 1 W-ot;
d. Egyéb, a 6A005.a.-ban, a 6A005.b.-ben vagy a 6a005.c.-ben meg nem határozott „lézerek”, az alábbiak szerint:
1. Félvezető „lézerek”, az alábbiak szerint:
1. megjegyzés: 6A005.d.1. magában foglalja az optikai kimeneti csatlakozóval (optikai-szálkivezetés) rendelkező félvezető „lézereket”.
2. megjegyzés: A kifejezetten az egyéb berendezések számára tervezett félvezető „lézerek” ellenőrzési státusát az egyéb berendezés ellenőrzési státusa határozza meg.
a. Egyedi, egytranszverzális hullámtípusú félvezető „lézerek”, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
1. A hullámhosszúság legfeljebb 1 510 nm, és az átlagos vagy CW kimenő teljesítmény több, mint 1,5 W; vagy
2. A hullámhosszúság több, mint 1 510 nm, és az átlagos vagy CW kimenő teljesítmény több, mint 500 mW;
b. Egyedi, többszörös transzverzális félvezető „lézerek”, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. 1 400 nm-nél kisebb hullámhossz, és 15 W-ot meghaladó átlagos vagy CW kimenő teljesítmény;
2. A hullámhosszúság legalább 1 400 nm, de kevesebb, mint 1 900 nm és az átlagos vagy CW kimenő teljesítmény több, mint 2,5 W; vagy
3. 1 900 nm vagy azt meghaladó hullámhossz, és 1 W-ot meghaladó átlagos vagy CW kimenő teljesítmény;
c. Félvezető "lézerekből" készült önálló ’csövek’, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. 1 400 nm-nél kisebb hullámhossz, és 100 W-ot meghaladó átlagos vagy CW kimenő teljesítmény;
2. 1 400 nm vagy azt meghaladó, de 1 900 nm-nél kisebb hullámhossz, és 25 W-ot meghaladó átlagos vagy CW kimenő teljesítmény; vagy
3. 1 900 nm vagy azt meghaladó hullámhossz, és 10 W-ot meghaladó átlagos vagy CW kimenő teljesítmény;
d. Félvezető „lézerek” mátrixai (kétdimenziós sorok), amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. 1 400 nm-nél kisebb hullámhossz, és az alábbiak bármelyike:
a. Az átlagos vagy teljes CW kimenő teljesítmény kisebb, mint 3 kW, valamint az átlagos vagy CW kimeneti ’teljesítmény-sűrűség’ meghaladja az 500 W/cm2-t;
b. Az átlagos vagy teljes CW kimenő teljesítmény 3 kW vagy annál több, de nem haladja meg az 5 kW-ot, valamint az átlagos vagy CW kimeneti ’teljesítmény-sűrűség’ meghaladja az 350 W/cm2-t;
c. Az átlagos vagy teljes CW kimenő teljesítmény meghaladja az 5 kW-ot;
d. A maximális impulzuson mért ’teljesítmény-sűrűség’ meghaladja a 2 500 W/cm2-t; vagy
e. Térben koherens átlagos vagy teljes CW kimenő teljesítmény, amely meghaladja a 150 W-ot;
2. 1 400 nm vagy azt meghaladó, de 1 900 nm-nél kisebb hullámhossz, és az alábbiak bármelyike:
a. Az átlagos vagy teljes CW kimenő teljesítmény kisebb, mint 250 W, valamint az átlagos vagy CW kimeneti ’teljesítmény-sűrűség’ meghaladja az 150 W/cm2-t;
b. Az átlagos vagy teljes CW kimenőteljesítmény 250 W vagy annál több, de nem haladja meg az 500 W-ot, valamint az átlagos vagy CW kimeneti ’teljesítmény-sűrűség’ meghaladja az 50 W/cm2-t;
c. Az átlagos vagy teljes CW kimenő teljesítmény meghaladja az 500 W-ot;
d. A maximális impulzuson mért ’teljesítmény-sűrűség’ meghaladja az 500 W/cm2-t; vagy
e. Térben koherens átlagos vagy teljes CW kimenő teljesítmény, amely meghaladja a 15 W-ot;
3. 1 900 nm vagy azt meghaladó hullámhossz, és az alábbiak bármelyike:
a. Az átlagos vagy CW kimeneti ’teljesítmény-sűrűség’ meghaladja az 50 W/cm2-t;
b. Az átlagos vagy CW kimenő teljesítmény meghaladja a 10 W-ot; vagy
c. Térben koherens átlagos vagy teljes CW kimenő teljesítmény, amely meghaladja az 1,5 W-ot; vagy
4. Legalább egy, a 6A005.d.1.c. pontban meghatározott „lézer”’cső’
Műszaki megjegyzés:
A 6A005.d.1.d. pont alkalmazásában a ’teljesítmény-sűrűség’ a teljes „lézer” kimeneti teljesítmény elosztva a ’mátrix’ kibocsátó felületének területével.
e. Félvezető „lézereknek” a 6A005.d.1.d. pontban meghatározottól eltérő ’mátrixai’, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. Kifejezetten arra tervezték vagy módosították őket, hogy más ’mátrixokkal’ együtt nagyobb ’mátrixokat’ alkossanak; és
2. Az elektronika és a hűtés terén közös integrált összekapcsolással rendelkeznek;
1. megjegyzés: A félvezető „lézereknek” a 6A005.d.1.e. pontban meghatározott ’mátrixai’ összekapcsolásával kialakított ’mátrixok’, amelyeket nem további összekapcsolásra terveztek vagy módosítottak, a 6A005.d.1.d. pontban kerültek meghatározásra.
2. megjegyzés: A félvezető „lézereknek” a 6A005.d.1.e. pontban meghatározott ’mátrixai’ összekapcsolásával kialakított ’mátrixok’, amelyeket további összekapcsolásra terveztek vagy módosítottak, a 6A005.d.1.e. pontban kerültek meghatározásra.
3. megjegyzés: A 6A005.d.1.e. pont nem vonja ellenőrzés alá a végpont-végpont közötti lineáris sorokból álló mátrixok felépítésére tervezett egyes ’csövek’ moduláris részegységeit.
Műszaki megjegyzések:
1. A félvezető „lézereket” a közhasználatban „lézer” diódáknak nevezik.
2. Egy ’cső’ (más néven félvezető „lézer”’cső’, „lézer” dióda ’cső’ vagy dióda ’cső’), több félvezető „lézerből” áll egydimenziós sorban.
3. Egy ’mátrix’ olyan ’csövek’ halmaza, amelyek kétdimenziós sorból álló félvezető „lézert” alkotnak.
2. Szén-monoxid-„lézerek” (CO), amelyek rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:
a. A kimenő energia meghaladja az 2 J/impulzus értéket és a „csúcsteljesítmény” meghaladja az 5 kW-t; vagy
b. Az átlagos vagy CW kimenő teljesítmény meghaladja az 5 kW-ot;
3. Szén-dioxid-„lézerek” (CO2), amelyek rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:
a. A CW kimenő teljesítmény meghaladja a 15 kW-ot;
b. Az impulzuskimeneten az „impulzus-időtartam” több mint 10 μs, és és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. Az „átlagos kimenő teljesítmény” meghaladja az 10 kW-ot; vagy
2. A „csúcsteljesítmény” meghaladja a 100 kW-ot; vagy
c. Az impulzuskimeneten az „impulzus-időtartam” legfeljebb 10 μs, és az alábbiak bármelyike teljesül:
1. Az impulzusenergia meghaladja az 5 J/impulzus értéket; vagy
2. Az „átlagos kimenő teljesítmény” meghaladja az 2,5 kW-ot;
4. Excimer „lézerek”, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. A kimenő hullámhosszúság nem haladja meg a 150 nm-t, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
1. A kimenő energia meghaladja az 50 mJ/impulzus értéket; vagy
2. Az „átlagos kimenő teljesítmény” meghaladja az 1 W-ot;
b. A kimenő hullámhosszúság több mint 150 nm, de legfeljebb 190 nm, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
1. A kimenő energia meghaladja az 1,5 J/impulzus értéket; vagy
2. Az „átlagos kimenő teljesítmény” meghaladja az 120 W-ot;
c. A kimenő hullámhosszúság több mint 190 nm, de legfeljebb 360 nm, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
1. A kimenő energia meghaladja az 10 J/impulzus értéket; vagy
2. Az „átlagos kimenő teljesítmény” meghaladja az 500 W-ot; vagy
d. A kimenő hullámhosszúság meghaladja a 360 nm-t, és rendelkezik a következők bármelyikével:
1. A kimenő energia meghaladja az 1,5 J/impulzus értéket; vagy
2. Az „átlagos kimenő teljesítmény” meghaladja az 30 W-ot;
N.B.: A kifejezetten litográfiai berendezésekhez tervezett excimer „lézerek” tekintetében lásd: 3B001.
5. „Vegyi lézerek”, az alábbiak szerint:
a. Hidrogén-fluorid (HF) „lézerek”;
b. Deutérium-fluorid (DF) „lézerek”;
c. „Transzferlézerek”, ideértve a következőket:
1. Oxigén/jód (O2-I) „lézerek”;
2. Deutérium-fluorid/szén-dioxid (DF-CO2) „lézerek”;
6. ’Nem ismétlődő impulzus’ neodímium üveg „lézerek”, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. Az „impulzus-időtartam” legfeljebb 1 μs-t, és kimenő energia több mint 50 J/impulzus; vagy
b. Az „impulzus-időtartam” több mint 1 μs-t, és a kimenő energia több mint 100 J/impulzus;
Megjegyzés: A ’nem ismétlődő impulzus’ azokra a „lézerekre” utal, amelyek vagy egyetlen kimeneti impulzust bocsátanak ki, vagy az impulzusok közötti időtartam meghaladja az egy percet.
e. Alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Hűtött tükrök, akár ’aktív hűtéssel’, akár csővezetékes hűtéssel;
Műszaki megjegyzés:
Az ’aktív hűtés’ az optikai alkatrészek hűtésére szolgáló olyan technológia, amely az optikai alkatrészen keletkezett hőt az alkatrész felülete alá (névlegesen az optikai felület alatt kevesebb, mint 1 mm-rel) bevezetett folyadékkal távolítja el.
2. Olvasztott kúpos szálösszefogótól és többrétegű dielektrikus rácsoktól (MLD) eltérő optikai tükrök vagy áteresztő, vagy részlegesen áteresztő optikai vagy elektro-optikai alkatrészek, amelyeket kifejezetten egyes meghatározott „lézerekhez” való használatra terveztek;
Megjegyzés: A 6A005.e.3. alatt meghatározott szálösszefogók és MLD-k.
3. Szállézer összetevők az alábbiak szerint:
a. Több módusúról több módusúra átalakító olvasztott kúpos szálösszefogó, amely rendelkezik az alábbiak mindegyikével:
1. 1 000 W-ot meghaladó méretezett teljes átlagos vagy teljes CW kimenő teljesítménynél (kivéve az egymódozatú alapon, ha van ilyen, keresztül átmenő kimenőteljesítményt) beiktatási csillapítása legfeljebb 0,3 dB vagy annál jobb (kevesebb); és
2. A bemeneti szálak száma legalább 3;
b. Egymódusúról több módusúra átalakító olvasztott kúpos szálösszefogó, amely rendelkezik az alábbiak mindegyikével:
1. Méretezett teljes átlagos vagy teljes CW kimenő teljesítménynél beiktatási csillapítása 0,5 dB-nél jobb (kevesebb);
2. A bemeneti szálak száma legalább 3; és
3. Rendelkezik a következő jellemzők bármelyikével:
a. A kimeneten mért sugárparaméter-szorzat (BPP) nem haladja meg az 1,5 mm mrad-ot, legfeljebb öt bemeneti szálnál; vagy
b. A kimeneten mért BPP meghaladja a 2,5 mm mrad-ot ötnél több bemeneti szálnál;
c. Többrétegű dielektrikus rácsok, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. 5 vagy több szállézerből álló spektrumsugár- vagy koherens sugárkombinációra tervezték; és
2. A CW lézer indukálta roncsolási küszöb (LIDT) legalább 10 kW/cm2.
f. Optikai berendezések, az alábbiak szerint:
N.B.: Az „SHPL” (Super High Power Laser) alkalmazásokban felhasználható, osztott apertúrájú optikai elemek tekintetében lásd a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
1. Dinamikus hullámfront (fázis) mérő berendezés, amely a sugár hullámfrontján legalább 50 pozíciót tud feltérképezni, és rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. A képváltási frekvencia legalább 100 Hz és a fázisdiszkrimináció a sugár hullámhosszúságának legalább 5 %-a; vagy
b. A képváltási frekvencia legalább 1 000 Hz és a fázisdiszkrimináció a sugár hullámhosszúságának legalább 20 %-a;
2. „Lézer”-diagnosztikai berendezés, „SHPL”-rendszerek 10 rad, vagy kisebb értékű sugárterelési szöghibáinak mérésére;
3. Optikai berendezések és alkatrészek, melyeket kifejezetten a fáziscsoport „SHPL”-rendszerhez, koherens sugárkombinációra terveztek, a tervezett hullámhosszúságon λ/10 pontossággal, vagy 0,1 μm-re, amely ezek közül a kisebb;
4. Kifejezetten az „SHPL”-rendszerekhez tervezett vetítő teleszkópok;
g. ’Lézeres akusztikai érzékelő berendezések’, amelyek az összes alábbi jellemzővel rendelkeznek:
1. A CW kimenő teljesítmény eléri vagy meghaladja a 20 mW-ot;
2. A lézerfrekvencia-stabilitás egyenlő vagy jobb (kisebb), mint 10 MHz;
3. A lézer-hullámhosszúságok legalább 1 000 nm-esek, de nem haladják meg a 2 000 nm-t;
4. Az optikai rendszer felbontása jobb (kisebb), mint 1 nm; és
5. Az optikai jel-zaj viszony legalább 103.
Műszaki megjegyzés:
A ’lézeres akusztikai érzékelő berendezések’lézermikrofonként vagy részecskeáramlás-érzékelő mikrofonként is ismertek.
6A006„Magnetométerek”, „mágneses gradiométerek”, „belső (intrinsic) mágneses gradiométerek”, víz alatti elektromos térerősség-érzékelők, „kompenzációs rendszerek”, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, ideértve a következőket:
N.B.: LÁSD MÉG: 7A103.d.
Megjegyzés: A 6A006 nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten halászati alkalmazásra vagy orvosi diagnosztikai célokra szolgáló biomágneses mérésekre tervezett műszereket.
a. „Magnetométerek” és alrendszereik az alábbiak szerint:
1. „Szupravezető” (SQUID) „technológiát” alkalmazó és az alábbi tulajdonságok bármelyikével rendelkező „magnetométerek”:
a. különlegesen a mozgásból adódó zaj csökkentésére tervezett alrendszerek nélküli, folyamatos működésre tervezett SQUID rendszerek, amelyek 1 Hz frekvencián 50fT effektív / négyzetgyök Hz-nél alacsonyabb (jobb) vagy azzal egyenlő ’érzékenységgel’ rendelkeznek; vagy
b. olyan SQUID rendszerek, amelyek 20 pT effektív / négyzetgyök Hz-nél alacsonyabb (jobb) működés közbeni magnetométer ’érzékenységgel’ rendelkeznek 1 Hz frekvencián; és amelyeket kifejezetten a működés közbeni zaj csökkentésére terveztek;
2. Optikailag pumpált, vagy magprecessziós (proton/Overhauser) „technológiát” alkalmazó, és 1 Hz frekvencián 20pT effektív / négyzetgyök Hz-nél alacsonyabb (jobb) ’érzékenységgel’ rendelkező „magnetométerek”;
3. Fluxuszsilipes „technológiát” alkalmazó, és 1 H frekvencián 10 pT effektív/négyzetgyök Hz-nél alacsonyabb (jobb) ’érzékenységgel’ rendelkező „magnetométerek”;
4. Indukciós tekercses „magnetométerek”, amelyek a következő értékeknél alacsonyabb (jobb) vagy azzal egyenlő ’érzékenységgel’ rendelkeznek 1 Hz frekvencián:
a. 1 Hz-nél kisebb frekvencián, 0,05 nT effektív /négyzetgyök Hz;
b. 1-10 Hz frekvencián, 1 × 10-3 nT effektív/négyzetgyök Hz; vagy
c. 10 Hz-nél nagyobb frekvencián, 1 × 10-4 nT effektív/négyzetgyök Hz;
5. Száloptikás „magnetométerek”, melyek ’érzékenysége’ alacsonyabb (jobb), mint 1 nT effektív / négyzetgyök Hz;
b. Víz alatti elektromos térerősség-érzékelők, melyek ’érzékenysége’ 1 Hz-en mérve, méterenként alacsonyabb (jobb), mint 8 nanovolt/négyzetgyök Hz;
c. „Mágneses gradiométerek” az alábbiak szerint:
1. „Mágneses gradiométerek”, amelyek a 6A006.a. által ellenőrzés alá vont többszörös „magnetométereket” alkalmaznak;
2. Száloptikás „belső mágneses gradiométerek”, amelyek mágneses gradiens mezőjének ’érzékenysége’ alacsonyabb (jobb), mint 0,3 nT/m effektív/négyzetgyök Hz;
3. „Belső mágneses gradiométerek” nem száloptikás „technológiával”, amelyek mágneses gradiens mezőjének ’érzékenysége’ alacsonyabb (jobb), mint 0,015 nT/m effektív/négyzetgyök Hz;
d. „Kompenzációs rendszerek” mágneses vagy víz alatti elektromos térerősség-érzékelőkhöz, amelyek a 6A006.a., 6A006.b. vagy 6A006.c. pontban meghatározott paraméterekkel azonos vagy azoknál jobb teljesítményt eredményeznek.
e. Víz alatti elektromágneses vevőkészülékek, a 6A006.a. alatt meghatározott beépített mágneses térerősség-érzékelővel vagy a 6A006.b. alatt meghatározott víz alatti elektromos térerősség-érzékelővel.
Műszaki megjegyzés:
A 6A006 alkalmazásában az ’érzékenység’ (zajszint) az eszközfüggő zajküszöb négyzetes középértéke, amely a legalacsonyabb mérhető jel.
6A007Graviméterek és gravitás gradiométerek, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 6A107.
a. Földi használatra tervezett graviméterek, amelyek statikus pontossága kevesebb (jobb), mint 10 μGal;
Megjegyzés: A 6A007.a. nem vonja ellenőrzés alá a kvarcelemes (Worden) típusú földi gravimétereket;
b. A mobil platformokon történő használatra tervezett graviméterek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 0,7 mGal-nál kevesebb (jobb) statikus pontosság; és
2. 0,7 mGal-nál kevesebb (jobb) működési pontosság, a regisztrálásra kész állapot eléréséhez kevesebb, mint 2 perc szükséges a kísérő korrekciós kompenzációk és a mozgási behatások bármely kombinációja esetén;
Műszaki megjegyzés:
A 6A007.b. pont alkalmazásában, a ’regisztrálásra kész állapot eléréséhez szükséges idő’ (más néven: a graviméter válaszadási ideje): az az időtartam, amely alatt a platform által kiváltott gyorsulások zavaró hatásai (magas frekvenciájú zaj) csökkennek.
c. Gravitációs gradiométerek.
6A008Radarrendszerek, berendezések és alrendszerek, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével: NB:
N.B.: LÁSD MÉG: 6A108.
Megjegyzés: A 6A008 nem vonja ellenőrzés alá az alábbiakat:
— Szekunder lokátoros légtérellenőrző (SSR) radar;
— Polgári gépjármű-radar;
— A légiforgalmi irányításhoz (ATC) használt kijelző vagy monitorok;
— Meteorológiai (időjárási) radarok;
— Az ICAO szabványainak megfelelő precíziós bevezetőradar (PAR) berendezés, amely elektronikusan irányítható lineáris (egydimenziós) sorokat vagy mechanikusan rögzített passzív antennákat használ.
a. 40–230 GHz frekvencián üzemelnek, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
1. 100 mW feletti átlagos kimenőteljesítmény; vagy
2. A helymeghatározási pontosság eltérési tartománya 1 m vagy kevesebb (jobb), irányszög tekintetében 0,2 fok vagy kevesebb (jobb);
b. A hangolható sávszélesség meghaladja az ’üzemi középfrekvencia’ ± 6,2 %-át;
Műszaki megjegyzés:
Az ’üzemi középfrekvencia’ a legnagyobb és a legalacsonyabb meghatározott üzemi frekvencia összegének a fele;
c. Kettőnél több vivőfrekvencián történő egyidejű működésre alkalmas;
d. Szintetikus apertúrájú (SAR), inverz szintetikus apertúrájú (ISAR) vagy oldallátású fedélzeti (SLAR) radar-üzemmódban történő működésre alkalmas radarok;
e. Elektronikusan forgatott csoport-antennákat tartalmaz;
f. Képes a nem-együttműködő céltárgyak magasságának megállapítására;
g. Kifejezetten fedélzeti működésre (léghajóra vagy repülőgéptestre szerelt) tervezeték, és mozgó célok érzékelésére Doppler „jelfeldolgozású” radarral rendelkezik;
h. Radarjelek feldolgozása és a következők bármelyikének felhasználása:
1. „Radar-szórásspektrum” technikák; vagy
2. „Radarfrekvencia-ugrásos” technikák;
i. 185 km-t meghaladó maximális „műszer-hatósugarú” földi működtetés;
Megjegyzés: A 6A008.i nem vonja ellenőrzés alá az alábbiakat:
a. Halászati célú földi radar;
b. A kifejezetten légi irányítási felhasználásra tervezett, az alábbiak mindegyikével rendelkező földi radarberendezések:
1. Legnagyobb „műszer-hatósugár” 500 km, vagy annál kisebb;
2. Konfigurációja olyan, hogy a radar céladatát a radar helyétől az egy vagy több polgári ATC központhoz csak egy úton lehet eljuttatni;
3. A radar pásztázási sebessége nem távirányítható az irányító ATC központból; és
4. Állandó jelleggel állítják működésbe;
c. Meteorológiai ballonkövető radarok.
j. „Lézer” radar vagy fényérzékelő- és mérő (LIDAR) berendezések, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. „Űrminősítésű”;
2. Koherens heterodin vagy homodin érzékelési technikákat alkalmazó és 20 μrad-nál (mikroradiánnál) kisebb (jobb) szögfelbontású berendezések; vagy
3. A partvidék repülőgépről végzett batimetrikus feltérképezésére tervezett, a Nemzetközi Hidrográfiai Szervezet (IHO) utasításában szereplő, a hidrográfiai felmérésekre vonatkozó 1a. szabványának (5. kiadás, 2008. február) megfelelő vagy annál jobb, egy vagy több, 400 és 600 nm közötti hullámhosszúságú lézert használó berendezések.
1. megjegyzés: A kifejezetten felmérések végzésére tervezett LIDAR-berendezések jellemzése csak a 6A008. j.3. pontban szerepel.
2. megjegyzés: A 6A008.j. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten meteorológiai megfigyelésre tervezett LIDAR berendezéseket.
3. megjegyzés: Az IHO utasításának 2008. februári 5. kiadásában szereplő 1a. szabvány paraméterei a következők szerint foglalhatók össze:
— Vízszintes pontosság (95 %-os megbízhatósági szint) = 5 m + a mélység 5 %-a.
—
Mélységi pontosság csekély mélységek esetében (95 %-os megbízhatósági szint) = , ahol:
— a = 0,5 m = állandó mélységmérési hiba, azaz az összes állandó mélységmérési hiba összege b = 0,013 = mélységfüggő hibatényező b*d = mélységfüggő hiba, azaz az összes mélységfüggő hiba összege d = mélység
— A jellemzők azonosítása = Térfogatjellemzők > 2 m, 40 m mélységig;40 m mélységet meghaladóan a mélység 10 %-a.
k. Olyan „impulzus-kompressziót” alkalmazó „jelfeldolgozó” alrendszerekkel rendelkezik, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
1. Az „impulzus-kompresszió” aránya meghaladja a 150-et; vagy
2. Az impulzusszélesség 200 ns-nál kisebb; vagy
Megjegyzés: A 6A008.k.2. nem vonja ellenőrzés alá azon kétdimenziós 'tengeri radart' vagy 'hajóforgalmi szolgálati' radart ‚ amely rendelkezik a következő jellemzők mindegyikével:
a. Az „impulzus-kompresszió” aránya meghaladja a 150-et;
b. Az impulzusszélesség 30 ns-nél nagyobb;
c. Önálló és forgó mechanikusan szkennelt antenna;
d. 250 W-t nem meghaladó kimenő csúcsteljesítmény; és
e. Nem képes „frekvenciaugrás”.
l. Az alábbi jellemzőkkel rendelkező adatfeldolgozó alrendszerekkel rendelkezik:
1. „Automatikus célkövetés”, amely az antenna tetszőleges fordulatszáma esetén az adott cél helyzetét még a következő antennasugár áthaladás előtt megadja; vagy
Megjegyzés: A 6A008.l.1. nem vonja ellenőrzés alá a légforgalom irányító-rendszerek, a 'tengeri radarok' vészhelyzet esetén megkövetelt riadóztatási képességét.
2. Nem használt;
3. Nem használt;
4. Az egyes, a 6A008.f. vagy 6A008.i. alatt meghatározott érzékelők összesített teljesítményének javítása céljából két vagy több egymástól „földrajzilag szétszórt” radarérzékelőből származó céladatok hat másodpercen belüli szuperponálása és korrelációja vagy összesítése céljára konfigurálták.
N.B. Lásd még a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
Megjegyzés: A 6A008.1.4. nem vonja ellenőrzés alá a 'hajóforgalmi szolgálatokhoz' használt rendszereket, berendezéseket és részegységeket.
Műszaki megjegyzések:
1. A 6A008 alkalmazásában, a ’tengeri radar’ olyan radar, amelyet a tengeren, belvízi utakon és partközeli környezetekben való biztonságos navigációhoz használnak.
2. A 6A008 alkalmazásában, a ’hajóforgalmi szolgálat’ a repülőgépekre vonatkozó légiforgalom-ellenőrzéshez hasonló hajóforgalmi monitoring és ellenőrző szolgálat.
6A102A 6A002 alatt meghatározottaktól eltérő, sugárzással szemben ellenállóvá tett ’detektorok’, amelyeket nukleáris hatások (pl. elektromágneses impulzus [EMP], röntgensugár, kombinált lökés és hőhatás) elleni védelemre és „rakétákban” történő használatra terveztek vagy alakítottak át, valamint arra terveztek vagy úgy minősítettek, hogy kibírjon 5 × 105 rad (Si) teljes besugárzási szintnek megfelelő vagy azt meghaladó sugárzási szintet.
Műszaki megjegyzés:
A 6A102 szerinti ’detektor’ alatt egy olyan mechanikus, elektromos, optikai vagy kémiai eszközt kell érteni, amely automatikusan felismeri és rögzíti az olyan hatásokat, mint a környezeti nyomás vagy hőmérséklet megváltozása, elektromos és elektromágneses jelek vagy valamilyen radioaktív anyagból származó sugárzás. Ez magában foglalja azokat az eszközöket, amelyek érzékelik a működést vagy a hibát.
6A107Graviméterek és graviméterekhez vagy gravitációs gradiensmérőkhöz tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
a. A 6A007.b. alatt meghatározottaktól eltérő graviméterek, amelyeket légi vagy tengeri felhasználásra terveztek vagy alakítottak át, és amelyek statikus vagy üzemi pontossága 0,7 milligal (mgal) vagy kevesebb (jobb), és a regisztrálásra kész állapot eléréséhez legfeljebb 2 perc szükséges;
b. Kifejezetten a 6A007.b. és 6A006.a. alatt meghatározott gravitációs mérőkhöz, valamint a 6A007.c. alatt meghatározott gravitációs graviméterekhez tervezett alkatrészek.
6A108A 6A008 alatt meghatározottaktól eltérő radar és nyomkövető rendszerek, ideértve a következőket:
a. A 9A004 alatt meghatározott űrhajó hordozóeszközökben vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákon történő felhasználásra tervezett vagy átalakított radar és lézerradar rendszerek;
Megjegyzés: A 6A108.a. alá tartoznak a következők:
a. Szintvonalas térképező berendezések;
b. Képalkotó érzékelő elemek;
c. Tájtérképezési és korrelációs (digitális és analóg) berendezések;
d. Doppler-navigációs radar berendezések.
b. ’Rakétákhoz’ felhasználható precíziós célkövető rendszerek, az alábbiak szerint:
1. Célkövető rendszerek, melyek rakétára, vagy pilóta nélküli légi járműre telepített átjátszót használnak akár felszíni vagy légi referenciákkal, akár navigációs műholdrendszerekkel együtt arra, hogy a repülés alatti pozícióról és sebességről valós idejű mérési adatokat szolgáltassanak.
2. Rádiólokációs távolságmérő műszerek, beleértve a hozzájuk tartozó optikai/infravörös célkövető rendszereket, ha azok a következő képességek mindegyikével rendelkeznek:
a. 1,5 milliradiánsnál jobb szögfelbontó képesség;
b. 30 km vagy annál nagyobb hatótávolság, 10 m rms-nél jobb felbontóképesség;
c. 3 m/s-nál jobb sebességfelbontás.
Műszaki megjegyzés:
A 6A108.b. alkalmazásában a ’rakéta’ 300 km-t meghaladó hatótávolságú teljes rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent.
6A202Fotoelektron sokszorozó csövek, amelyek rendelkeznek a következő mindkét jellemzővel:
a. A fotokatód területe nagyobb, mint 20 cm2; és
b. Az anód impulzusfelfutási ideje kisebb, mint 1 ns.
6A203A 6A003 alatt meghatározottaktól eltérő kamerák és alkatrészek, az alábbiak szerint:
N.B. 1: A kifejezetten egy kamera vagy képalkotó eszközök teljesítményének – a 6A203.a., 6A203.b. vagy 6A203.c. pontban szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében történő – növelését vagy kiaknázását célzó, „szoftvert” a 6D203 határozza meg.
NB.2.: A kifejezetten egy kamera vagy képalkotó eszköz teljesítményének – a 6A203.a., 6A203.b. vagy 6A203.c. pontban szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében történő – növelését vagy kiaknázását célzó, kódok és kulcsok formájában megadott „technológiát” a 6D203 határozza meg.
Megjegyzés: A 6A203.a.–6A203.c. nem vonja ellenőrzés alá azon kamerákat és képalkotó eszközöket, amelyek a teljesítményt a fent meghatározottaknál kisebbre korlátozó hardver,„szoftver” vagy „technológiai” megszorításokkal rendelkeznek, feltéve, hogy elege tesznek az alábbiak valamelyikének:
1. A teljesítménynövelés vagy a korlátozások feloldása érdekében vissza kell őket juttatni eredeti gyártójukhoz;
2. A 6A203-ben szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében a 6D203-ban meghatározottak szerinti „szoftvert” igényelnek a teljesítmény növeléséhez vagy kiaknázásához; vagy
3. A 6A203-ben szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében a 6E203-ban meghatározottak szerinti, kódok és kulcsok formájában megadott „technológiát” igényelnek a teljesítmény növeléséhez vagy kiaknázásához.
a. Sáv (streak) kamerák, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. 0,5 mm/μs-nél nagyobb sebességgel író sáv (streak) kamerák
2. legfeljebb 50 ns felbontóképességű elektronikus sávkamerák;
3. A 6A203.a.2. alatt meghatározott kamerák streak csövei;
4. Kifejezetten moduláris szerkezetű sáv (streak) kamerákhoz tervezett, a 6A203.a.1 vagy a 6A203.a.2. pontban szereplő teljesítményjellemzőket lehetővé tevő plug-inek.
5. Kifejezetten a 6A203.a.1. pontban meghatározott kamerákhoz tervezett szinkronizáló elektronikai egységek és turbinákból, tükrökből és csapágyakból álló rotoregységek.
b. Kockázókamerák, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Másodpercenként több, mint 225 000 felvételt készítő mechanikus kockázókamerák;
2. Kockázó kamerák, melyek expozíciós ideje 50 ns vagy annál kevesebb;
3. Kifejezetten a 6A203.b.1. vagy a 6A203.b.2. pontban meghatározott kamerákhoz tervezett kockázó csövek és szilárdtest képalkotó eszközök‚ amelyek gyorsmegjelenítő kapuzási ideje (zárideje) legfeljebb 50 ns;
4. Kifejezetten moduláris szerkezetű kockázó kamerákhoz tervezett, a 6A203.b.1 vagy a 6A203.b.2. pontban szereplő teljesítményjellemzőket lehetővé tevő plug-inek.
5. Kifejezetten a 6A203.b.1 vagy a 6A203.b.2. pontban meghatározott kamerákhoz tervezett szinkronizáló elektronikai egységek és turbinákból, tükrökből és csapágyakból álló rotoregységek.
Műszaki megjegyzés:
A 6A203.b. pontban szereplő nagy sebességű kockázó kamerákkal egyedül is lehet készíteni egyetlen képet egy dinamikus eseményről, vagy több ilyen kamerát is össze lehet kapcsolni egy szekvenciálisan kiváltott rendszerben ahhoz, hogy egy eseményről több kép készüljön.
c. Szilárdtest- és csöves kamerák, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Szilárdtest kamerák vagy elektronikus csőkamerák, amelyek gyorsmegjelenítő kapuzási (elektronikus zár) ideje 50 ns vagy kevesebb;
2. Kifejezetten a 6A203.c.1. alatt meghatározott kamerákhoz tervezett félvezető képérzékelők és képerősítő csövek, amelyek gyorsmegjelenítő kapuzási (elektronikus zár) ideje 50 ns vagy kevesebb;
3. Elektro-optikai zárműködtetéssel rendelkező (Kerr-, vagy Pockel-cellás) eszközök, amelyek gyorsmegjelenítő kapuzási (elektronikus zár) ideje 50 ns vagy kisebb;
4. Kifejezetten moduláris szerkezetű kamerákhoz tervezett, a 6A203.c.1. pontban szereplő teljesítményjellemzőket lehetővé tevő plug-inek.
d. Sugárzásálló TV kamerák, vagy azok lencséi, amelyeket kifejezetten sugárzásállónak terveztek vagy minősítettek, és üzemi károsodás nélkül képesek 5x103 Gy (silicon) (5x106 rad [szilícium]) sugárzásnak ellenállni.
Műszaki megjegyzés:
A Gy (silicon) mértékegység árnyékolatlan szilícium minta Joule per kilogrammban megadott energiaelnyelésére vonatkozik, ha azt ionizáló sugárzásnak teszik ki.
6A205A 0B001.g.5., 0B001.h.6. és a 6A005 alatt nem meghatározott „lézerek”, „lézer” erősítők és oszcillátorok az alábbiak szerint: az alábbiak szerint:
N.B.: A réz gőz lézerek tekintetében lásd a 6A005.b. pontot.
a. Argon ion „lézerek”, amelyek rendelkeznek mindkét következő jellemzővel:
1. 400 és 515 nm közötti hullámhosszon üzemelnek; és
2. Átlagos kimenő teljesítményük nagyobb, mint 40 W;
b. Hangolható, impulzusüzemű, egyfrekvenciás festék oszcillátorok, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 300 és 800 nm közötti hullámhosszon üzemelnek;
2. Átlagos kimenő teljesítményük nagyobb, mint 1 W;
3. Ismétlési frekvenciájuk nagyobb, mint 1 kHz; és
4. Impulzusszélességük kisebb, mint 100 ns;
c. Hangolható, impulzusüzemű festék lézer erősítők és oszcillátorok, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. 300 és 800 nm közötti hullámhosszon üzemelnek;
2. Átlagos kimenő teljesítményük nagyobb, mint 30 W;
3. Ismétlési frekvenciájuk nagyobb, mint 1 kHz; és
4. Impulzusszélességük kisebb, mint 100 ns;
Megjegyzés: A 6A205.c. nem vonja ellenőrzés alá az egyfrekvenciás oszcillátorokat
d. Pulzációs szén-dioxid „lézerek”, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. 9 000 –11 000 nm közötti hullámhosszon üzemelnek;
2. Ismétlési frekvenciájuk nagyobb, mint 250 Hz;
3. Átlagos kimenőteljesítményük nagyobb, mint 500 W; és
4. Impulzusszélességük kisebb, mint 200 ns;
e. Para-hidrogén Raman fáziseltolók, amelyet 16 μm hullámhosszon és 250 Hz-nél nagyobb ismétlési frekvencián történő üzemelésre terveztek;
f. Neodímium-adalékolt (nem üveg) „lézerek”, amelyeknél a kimenő hullámhosszúság 1 000 és 1 100 nm között van, és amelyek rendelkeznek a következő jellemzők valamelyikével:
1. Impulzusgerjesztésűek, Q-kapcsolásúak, és az impulzus-időtartamuk legalább 1 ns, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
a. Egytranszverzális üzemmódú kimenet, 40 W-ot meghaladó átlagos kimenő teljesítménnyel; vagy
b. Többszörös transzverzális módú kimenet, 50 W-ot meghaladó átlagos kimenő teljesítménnyel; vagy
2. Frekvenciakettőzés révén a kimenő hullámhosszúság 500 és 550 nm, 40 W-t meghaladó átlagos kimenő teljesítménnyel.
g. A 6A005.d.2. pontban meghatározottól eltérő pulzációs szén-monoxid-lézerek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével:
1. 5 000 –6 000 nm közötti hullámhosszon üzemelnek;
2. Ismétlési frekvenciájuk nagyobb, mint 250 Hz;
3. Átlagos kimenő teljesítményük nagyobb, mint 200 W; és
4. Impulzusszélességük kisebb, mint 200 ns;
6A225Sebességmérő interferométerek 1 km/s-ot meghaladó sebesség 10 s-nál rövidebb időintervallumok alatt történő mérésére.
Megjegyzés: A 6A225 magában foglalja a sebességmérő interferométereket, például a VISAR-t (Velocity interferometer systems for any reflectors), a DLI-ket (Doppler Laser Interferometer) és a PDV-ket (Photonic Doppler Velocimeters), más néven Het-V-ket (Heterodyne Velocimeters).
6A226Nyomásérzékelők, az alábbiak szerint:
a. Több, mint 10 GPa nyomás mérésére képes rázási nyomásmérők, ideértve a manganinnal, itterbiummal és polivinilidén-bifluoriddal (PVBF, PVF2) készült mérőket is;
b. Kvarc nyomás-átalakítók 10 GPa-t meghaladó nyomásokhoz.
6BVizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezések
6B004Optikai berendezések, az alábbiak szerint:
a. Az abszolút tükrözés mérésére szolgáló berendezés, amelynek pontossága a tükrözési érték ± 0,1 %-a;
b. Berendezések – az optikai felületi szórásmérők kivételével –, amelyek 10 cm-nél nagyobb nyitott rekesznyílással rendelkeznek, és amelyeket kifejezetten nem-sík optikai felületű alakok (profilok) érintés nélküli, 2 nm vagy annál kisebb (jobb) „pontossággal” történő optikai mérésére terveztek.
Megjegyzés: A 6B004 nem vonja ellenőrzés alá a mikroszkópokat.
6B007A 0,1 mGal-nál jobb statikus pontosságú földi bázisú graviméterek gyártására, szabályozására és kalibrálására szolgáló berendezések.
6B008Impulzus radar keresztmetszetmérő rendszerek, melyek átviteli impulzus szélessége legfeljebb 100 ns, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek.
N.B.: LÁSD MÉG: 6B108.
6B108A 6B008 alatt meghatározottaktól eltérő, ’rakétákban’ használható, speciálisan radar keresztmetszet mérésre tervezett rendszerek és egyéb alrendszerek.
Műszaki megjegyzés:
A 6B108-ban a ’rakéta’ komplett rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent, melyek hatósugara meghaladja a 300 km-t.
6CAnyagok
6C002Optikai érzékelő anyagok, ideértve a következőket:
a. Legalább 99,9995 % tisztaságú elemi tellúr (Te);
b. Az alábbi egykristályok (beleértve az epitaxiális lapkákat is) bármelyike:
1. Legfeljebb 6 ’mólszázalék’ cinket tartalmazó kadmium-cink-tellurid (CdZnTe);
2. Bármilyen tisztaságú kadmium-tellurid (CdTe); vagy
3. Bármilyen tisztaságú higany-kadmium-tellurid (HgCdTe).
Műszaki megjegyzés:
A ’mólszázalék’ a kristályban lévő, mólokban kifejezett ZnTe aránya az CdTe és ZnTe mólokban kifejezett összegéhez képest.
6C004Optikai anyagok, az alábbiak szerint:
a. A gőzfázisú kémiai leválasztás módszerével gyártott Cink-szelenid (ZnSe) és cink-szulfid (ZnS) „nyers alaplemezek”, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével:
1. Térfogatuk nagyobb, mint 3 cm3; vagy
2. Átmérőjük nagyobb, mint 80 mm, a vastagságuk legalább 20 mm;
b. Elektro-optikai anyagok és nem lineáris optikai anyagok, az alábbiak szerint:
1. Kálium-titanil-arzenát (KTA) (CAS 59400-80-5);
2. Ezüst-gallium-szelenid (AgGaSe2, más néven AGSE) (CAS 12002-67-4);
3. Tallium-arzenid-szelenid (Tl3AsSe3‚ másnéven TAS) (CAS 16142-89-5);
4. Cink-germánium-foszfid (ZnGeP2, más néven ZGP, cink-germánium-bifoszfid vagy cink-germánium-difoszfid); vagy
5. Gallium-szelenid (GaSe) (CAS 12024-11-2);
c. A 6C004.b. pontban meghatározottaktól eltérő nem lineáris optikai anyagok, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
1. Rendelkezik a következők mindegyikével:
a. 10-6 m2/V2 vagy nagyobb dinamikus (más néven nem rögzített) harmadrendű nem lineáris szuszceptibilitás (χ(3), chi 3); és
b. 1 ms-nél kisebb reakcióidő; vagy
2. 3.3×10-11 m/V vagy nagyobb másodrendű nem lineáris szuszceptibilitás (χ(2), chi 2);
d. Szilicium-karbid vagy berillium-berillium (Be/Be) leválasztott anyagok „nyers alaplemezei”, amelyek átmérője vagy nagytengelyhossza meghaladja a 300 mm-t;
e. Üveg, beleértve az olvasztott szilícium-dioxidot, foszfátüveget, fluorofoszfátüveget, cirkónium-fluoridot (ZrF4) (CAS 7783-64-4) és hafnium-fluoridot (HfF4) (CAS 13709-52-9), amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
1. Hidroxil-ion (OH-) koncentrációja kisebb, mint 5 ppm;
2. Az integrált fémtisztasági szint kisebb, mint 1 ppm; és
3. A magas homogenitás (törési varianciaindex) kevesebb, mint 5x10-6;
f. Szintetikusan előállított gyémánt, amelynek abszorpciója kisebb, mint 10-5/cm-1 a 200-nél nagyobb, de legfeljebb 14 000 nm hullámhossztartományban.
6C005„Lézer” anyagok, az alábbiak szerint:
a. Szintetikus kristály „lézer” fogadóanyag befejezetlen formában, az alábbiak szerint:
1. Titánadalékos zafír;
2. Nem használt.
b. Ritkaföldfém-adalékos, duplán plattírozott szálak az alábbiak bármelyikével:
1. A nominális lézer hullámhosszúság 975–1 150 nm, és rendelkezik az alábbi összes tulajdonsággal:
a. Az átlagos magátmérő legalább 25 μm; és
b. A mag 'numerikus apertúra' ('NA') 0,065-nél kevesebb; vagy
Megjegyzés: A 6C005.b.1. nem vonja ellenőrzés alá azon duplán plattírozott szálakat, amelyek belső üvegplattírozásának átmérője 150 μm-nél nagyobb, de 300 μm-nél kisebb.
2. A nominális lézer hullámhosszúság meghaladja az 1 535 nm-t, és rendelkezik az alábbiak összességével:
a. az átlagos magátmérő legalább 20 μm; és
b. A mag 'NA' 0,1-nél kevesebb.
Műszaki megjegyzések
1. A 6C005 alkalmazásában a mag 'numerikus apertúrát" ('NA') a szál kibocsátási hullámhosszain mérik.
A 2. 6C005.b. magában foglalja a zárósapkákkal összeszerelt szálakat.
6DSzoftver
6D001Kifejezetten a 6A004, 6A005, 6A008, vagy 6B008 által ellenőrzés alá vont berendezések „fejlesztésére” vagy „gyártására” tervezett „szoftver”.
6D002Kifejezetten a 6A002.b, 6A008 vagy 6B008 által ellenőrzés alá vont berendezés „alkalmazására” tervezett „szoftver”.
6D003Egyéb „szoftver”, az alábbiak szerint:
a. „Szoftver”, az alábbiak szerint:
1. Kifejezetten az akusztikai adatok passzív vételének vontatott hidrofonrendszerekkel történő „valós idejű feldolgozására” szolgáló akusztikai sugár formálására tervezett „szoftver”;
2. „Forráskód” az akusztikai adatok passzív vételének vontatott hidrofonrendszerekkel történő, „valós idejű feldolgozásához”;
3. Kifejezetten az akusztikai adatok passzív vételének tengerfenéki vagy kikötői kábelrendszerekkel történő „valós idejű feldolgozására” szolgáló akusztikai sugár formálásához tervezett „szoftver”;
4. „Forráskód” az akusztikai adatok passzív vételének tengerfenéki vagy kikötői kábelrendszerekkel történő „valós idejű feldolgozásához”;
5. Kifejezetten az alábbiak mindegyikére tervezett „szoftver” vagy „forráskód”:
a. A 6A001.a.1.e. pontban meghatározott szonáris rendszerek akusztikai adatainak „valós idejű feldolgozása”; és
b. Búvárok vagy úszók automatikus észlelése, osztályozása és helyzetének meghatározása vagy;
N.B.: A búvárok észlelésére szolgáló, a katonai felhasználásra tervezett vagy módosított „szoftver” vagy „forráskód” tekintetében lásd a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
b. Nem használt.
c. A 6A002.a.3.f. pontban meghatározott „gyújtóponti sík tömböket” tartalmazó kamerákhoz tervezett vagy átalakított, valamint a képváltásifrekvencia-korlátozás megszüntetésére és a 6A003.b.4. pontban meghatározott képváltási frekvencia kamera általi meghaladásának lehetővé tételére tervezett vagy átalakított „szoftver”; 3.a. megjegyzés
d. Kifejezetten a legalább 1 m átmérőjű vagy nagytengely-hosszúságú tükörszegmensekből álló szegmentált tükörrendszerek beállításának fenntartására vagy fázisolására tervezett „szoftver”;
e. Nem használt.
f. „Szoftver”, az alábbiak szerint:
1. Kifejezetten a mobil platformokon történő működésre tervezett mágneses és elektromos térerő-érzékelők mágneses „kompenzációs rendszereihez” tervezett „szoftver”;
2. Kifejezetten a mobil platformokon a mágneses és elektromos térerő-anomáliák érzékelésére tervezett „szoftver”;
3. Kifejezetten az elektromágneses adatoknak a 6A006.e. alatt meghatározott víz alatti elektromágneses vevőkészülékek segítségével történő „valós idejű feldolgozására” tervezett „szoftver”;
4. Az elektromágneses adatoknak a 6A006.e. alatt meghatározott víz alatti elektromágneses vevőkészülékek segítségével történő „valós idejű feldolgozására” szolgáló „forráskód”;
g. Kifejezetten a gravitációmérők vagy gravitációs gradiométerek mozgási eltéréseinek korrigálására tervezett „szoftver”;
h. „Szoftver”, az alábbiak szerint:
1. A légiforgalom-irányító központokban található általános célú számítógépeken történő futtatásra tervezett légiforgalom-irányító (Air Traffic Control, ATC) „szoftver”-alkalmazási „programok”, amelyek képesek a radar céladatainak vételére több, mint 4 primer radartól;
2. A radomok tervezésére vagy „gyártására” szolgáló „szoftver”, amely rendelkezik az alábbiak mindegyikével:
a. Kifejezetten a 6A008.e által ellenőrzés alá vont „elektronikusan irányítható többfázisú antennarendszer” védelmére készült; és
b. Olyan antennajelet eredményez, amelynek ’átlagos mellékhurokszintje’ több, mint 40 dB-lel a fő sugárszint csúcsa alatt van.
Műszaki megjegyzés:
A 6D003.h.2.b. szerinti ’átlagos mellékhurokszintet’ az egész rendszerre mérik, kivéve a fősugár szögkiterjedését és az első két oldalhurkot a fősugár mindkét oldalán.
6D102A kifejezetten a 6A108 alatt meghatározott termékek „felhasználására” tervezett vagy módosított „szoftverek”.
6D103Kifejezetten ’rakétákhoz’ tervezett vagy átalakított olyan „szoftver”, amely a repülés befejeztével a rögzített adatokból képes meghatározni a jármű repülés alatti pozícióját.
Műszaki megjegyzés:
A 6D103 alkalmazásában a ’rakétának’ minősül minden olyan teljes rakétarendszer és pilóta nélküli légi jármű, amelynek hatótávolsága legalább 300 km.
6D203A kifejezetten egy kamera vagy képalkotó eszköz teljesítményének – a 6A203.a., 6A203.b. vagy 6A203.c. pontban szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében történő – megerősítéséhez vagy kiaknázására tervezett „szoftvert” a 6D203 határozza meg.
6ETechnológia
6E001A 6A, 6B, 6C vagy 6D alatt meghatározott berendezések, anyagok vagy „szoftver”„fejlesztésére” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
6E002A 6A, 6B vagy 6C által ellenőrzés alá vont berendezések vagy anyagok „gyártására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
6E003Egyéb „technológia”, az alábbiak szerint:
a. „Technológia”, az alábbiak szerint:
1. Optikai felületbevonási- és kezelési „technológia”, ami ahhoz „szükséges”, hogy az optikai bevonatok ’optikai vastagságának’ egyenletessége 99,5 %-os vagy annál jobb legyen, ha az átmérő vagy a nagytengely hossza legalább 500 mm és a teljes veszteség (abszorpció és szórás) kevesebb, mint 5x10-3;
N.B.: Lásd még: 2E003.f.
Műszaki megjegyzés:
Az ’optikai vastagság’ a refraktív (visszaverődési) indexnek és a bevonat fizikai vastagságának a matematikai szorzata.
2. Egypontos gyémántcsiszolási technikát alkalmazó optikai gyártási „technológiák”, amelyek képesek a 0,5 m2-t meghaladó nem síkbeli felületeken 10 nm négyzetes középértéknél (rms) jobb felületi pontosságot biztosítani;
b. „SHPL” tesztelő vagy „SHPL” sugarakkal besugárzott anyagok tesztelésére vagy értékelésére szolgáló teszt létesítmények speciális diagnosztikai eszközeinek vagy céltárgyainak „fejlesztéséhez”, „gyártásához” vagy „felhasználásához”„szükséges”„technológia”;
6E101A 6A002, 6A007.b. és c., 6A008, 6A102, 6A107, 6A108, 6B108, 6D102 vagy 6D103 alatt meghatározott berendezés vagy szoftver” „felhasználására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
Megjegyzés: A 6E101 csak akkor vonatkozik a 6A008 alatt meghatározott berendezésekhez szolgáló „technológiára”, ha azt repülőgép-fedélzeti alkalmazásra tervezték és „rakétákban” is felhasználható.
6E201A 6A003, 6A005.a.2., 6A005.b.2., 6A005.b.3., 6A005.b.4., 6A005.b.6., 6A005.c.2., 6A005.d.3.c., 6A005.d.4.c., 6A202, 6A203, 6A205, 6A225, vagy 6A226 alatt meghatározott berendezés „felhasználására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
6E203A kifejezetten egy kamera vagy képalkotó eszköz teljesítményének – a 6A203.a.–6A203.c. pontban szereplő jellemzőknek való megfelelés érdekében történő – megerősítését vagy kiaknázását célzó, kódok és kulcsok formájában megadott „technológia”.
7. KATEGÓRIA – NAVIGÁCIÓ ÉS REPÜLÉSI ELEKTRONIKA
7ABerendezések, részegységek és alkatrészek
N.B.: Víz alatti járművek robotpilótái tekintetében lásd: 8. kategória. Radarok tekintetében lásd: 6. kategória.
7A001Gyorsulásmérők, és kifejezetten ezek számára tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 7A101.
N.B.: A szöggyorsulásmérők vagy a forgási gyorsulásmérők tekintetében lásd a 7A001.b. pontot.
a. Lineáris gyorsulásmérők, amelyek rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:
1. Legfeljebb 15 g lineáris gyorsulási szinten történő működésre határozták meg, és rendelkezik az alábbi jellemzők valamelyikével:
a) A „torzítási”„stabilitás” kevesebb (jobb), mint 130 mikro g, egy éves időszak rögzített kalibrálási értékéhez viszonyítva; vagy
b) A „skála faktor”-„stabilitás” kevesebb (jobb), mint 130 ppm, egy éves időszak rögzített kalibrálási értékéhez viszonyítva;
2. 15 g-nél nagyobb, de legfeljebb 100 g lineáris gyorsulási szinten történő működésre határozták meg, és rendelkeznek az alábbiak mindegyikével:
a) A „torzítási”„ismételhetőség” kevesebb (jobb), mint 1 250 mikro g, egy éves időszak alatt; és
b) A „skála faktor”-„ismételhetőség” kevesebb (jobb), mint 1 250 ppm, egy éves időszak alatt; vagy
3. Inerciális navigációs vagy irányítórendszerekben történő alkalmazásra vannak tervezve, és 100 g-nél nagyobb lineáris gyorsulási szinten történő működésre határozták meg;
Megjegyzés: A 7A001.a.1. és a 7A001.a.2. nem vonja ellenőrzés alá azokat a gyorsulásmérőket, amelyek működése a vibrációk vagy ütések mérésére korlátozódik.
b. 100 g-nél nagyobb lineáris gyorsulási szinten történő működésre meghatározott szöggyorsulásmérők vagy forgási gyorsulásmérők.
7A002Giroszkópok vagy szögszenzorok, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek:
N.B.: LÁSD MÉG: 7A102.
N.B.: A szöggyorsulásmérők vagy a forgási gyorsulásmérők tekintetében lásd a 7A001.b. pontot.
a. Legfeljebb 100 g lineáris gyorsulási szinten történő működésre határozták meg, és rendelkezik az alábbi jellemzők valamelyikével:
1. Másodpercenként 500 foknál alacsonyabb teljesítménytartománnyal és az alábbi jellemzők valamelyikével rendelkeznek:
a) A „torzítási”„stabilitás”, egy hónapos időszakon át 1 g környezetben mérve és a rögzített kalibrált értékhez viszonyítva kevesebb (jobb), mint 0,5 fok/óra; vagy
b) Kevesebb (jobb), mint 0,0035 fok / négyzetgyök óra „véletlenszerű szögelcsúszás”; vagy
Megjegyzés: A 7A002.a.1.b. nem vonja ellenőrzés alá a „tehetetlenségi giroszkópot“.
2. 500 fok/másodpercnél nagyobb vagy azzal egyenlő sebességtartomány, amely rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
a) A „torzítási”„stabilitás”, három perces időszakon át 1 g környezetben mérve és a rögzített kalibrált értékhez viszonyítva kevesebb (jobb), mint 4 fok/óra; vagy
b) Kevesebb (jobb), mint 0,1 fok / négyzetgyök óra „véletlenszerű szögelcsúszás”; vagy
Megjegyzés: A 7A002.a.2.b. nem vonja ellenőrzés alá a „tehetetlenségi giroszkópot“.
b. 100 g fölötti lineáris gyorsulásra határozták meg.
7A003’Inerciális mérőberendezések vagy rendszerek’ az alábbi jellemzők bármelyikével:
N.B.: LÁSD MÉG 7A103.
1. megjegyzés: Az ’inerciális mérőberendezések vagy rendszerek’ gyorsulásmérőket és giroszkópokat foglalnak magukban a sebességben és irányban bekövetkező változások mérésére, annak érdekében, hogy meghatározhassák és tarthassák a haladási irányt vagy a pozíciót, anélkül, hogy a beállítás után külső referenciára lenne szükség. Az ’inerciális mérőberendezések vagy rendszerek’ az alábbiakat foglalják magukban:
— helyzet- és irányrendszer (attitude and heading reference system, AHRS);
— Girokompaszok;
— inerciális mérőegységek (Inertial Measurement Units, IMU);
— inerciális navigációs rendszerek (Inertial Navigation Systems, INS);
— inerciális referencia rendszer (Inertial Reference Systems, IRS).
— inerciális referencia egység (Inertial Reference Units, IRU).
2. megjegyzés: A 7A003 nem vonja ellenőrzés alá az olyan ’inerciális mérőberendezést vagy rendszereket’, amelyeket egy vagy több uniós tagállam vagy a Wassenaari Megállapodásban „részt vevő állam” polgári repülési hatóságai „polgári repülőgépeken” történő felhasználásra minősítettek.
Műszaki megjegyzések:
1. A 'helyzetmeghatározást segítő referenciák' függetlenül adják meg a pozíciót, és magukban foglalják az alábbiakat:
a) Globális navigációs műholdrendszerek (GNSS);
b) „Adatalapú referencianavigáció” („DBRN”).
2. ’Cirkuláris hibavalószínűség’ (CEP) – Egy köralakú normál eloszlásban annak a körnek a sugara, amelybe az elvégzett egyedi mérések 50 %-a esik, vagy annak a körnek a sugara, amelybe 50 % az előfordulás valószínűsége.
a) „Légi járművekhez”, szárazföldi járművekhez vagy hajókhoz tervezték őket, és 'helyzetmeghatározást segítő referenciák' alkalmazása nélkül adják meg a pozíciót, és normál beállítás esetén az alábbi pontosságok egyikével rendelkeznek:
1. 0,8 tengeri mérföld/óra ‘cirkuláris hibavalószínűség’ (CEP) vagy kevesebb (jobb);
2. a megtett távolság 0,5 %-a vagy kevesebb (jobb) 'CEP'; vagy
3. a teljes drift 24 órás időszakban 1 tengeri mérföld vagy annál kevesebb (jobb) ’CEP’;
Műszaki megjegyzés:
A 7A003.a.1. pontban szereplő teljesítménymutató tipikusan a „légi járművekhez”, a 7A003.a.2. pontban szereplő teljesítménymutató tipikusan a szárazföldi járművekhez, a 7A003.a.3. pontban szereplő teljesítménymutató pedig tipikusan a hajókhoz tervezett 'inerciális mérőberendezésekre vagy rendszerekre' vonatkozik. E paraméterek a specializált, nem pozicionálást segítő referenciák segítőhivatkozások (pl. magasságmérő, kilométer-számláló, sebességnapló) alkalmazásából fakadnak. Következésképpen a meghatározott teljesítményértékeket nem lehet könnyedén átváltani e paraméterek között. A többszörös platformokhoz tervezett berendezéseket az alkalmazandó 7A003.a.1., 7A003.a.2. vagy 7A003.a.3. pont viszonylatában értékelik.
b) „Légi járművekhez”, szárazföldi járművekhez vagy hajókhoz tervezték őket beágyazott 'helyzetmeghatározást segítő referenciával', és az összes 'helyzetmeghatározást segítő referencia' elvesztése után legfeljebb 4 percig mutatják a pozíciót 10 méter 'CEP'-nél kevesebb (jobb) pontossággal;
Műszaki megjegyzés:
A 7A003.b. olyan rendszerekre utal, amelyekben ’inerciális mérőberendezés vagy rendszerek’ és más független ’helyzetmeghatározást segítő referenciák’ vannak beépítve egyetlen (beágyazott) egységben a javított teljesítmény elérése érdekében.
c) Légi járművekhez”, szárazföldi járművekhez vagy hajókhoz tervezték őket, biztosítják az irány vagy a valódi északi irány meghatározását, és rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
1. Maximális működési szögsebessége 500 fok/s-nál kevesebb (alacsonyabb) és a 'pozicionálást segítő referenciák' alkalmazása nélküli iránymeghatározási pontosság 0,07 fokmásodperc (szélesség) (6 ívperc rms 45 hosszúsági fokon) vagy annál kevesebb (jobb); vagy
2. Maximális működési szögsebessége 500 fok/s vagy annál nagyobb (magasabb) és a 'helyzetmeghatározást segítő referenciák' alkalmazása nélküli iránymeghatározási 0,2 fokmásodperc (szélesség) (17 ívperc rms 45 hosszúsági fokon) vagy annál kevesebb (jobb); vagy
d) Gyorsulásméréseket vagy szögsebességméréseket biztosít egynél több dimenzióban, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
1. A 7A001 vagy 7A002 által bármely tengely mentén, segítő referencia alkalmazása nélkül meghatározott teljesítmény; vagy
2. „Űrminősítésű”, és olyan szögsebességméréseket biztosít, amelyek bármely tengely mentén történő „véletlenszerű szögelcsúszása” kevesebb (jobb), mint 0,1 fok/négyzetgyök óra.
Megjegyzés: A 7A003.d.2. nem vonja ellenőrzés alá az egyetlen giroszkóptípusként „tehetetlenségi giroszkópot“ tartalmazó 'inerciális mérőberendezéseket vagy rendszereket'.
7A004'Csillagkövetők' és azokhoz készült alkatrészek, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 7A104.
a) 'Csillagkövetők' a berendezés meghatározott éllettartamának ideje alatt 20 ívmásodperc vagy annál kisebb (jobb) meghatározott irányszögpontossággal;
b) Kifejezetten a 7A004.a. pontban meghatározott berendezésekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Optikai fejek vagy terelőlemezek;
2. Adatfeldolgozó egységek.
Műszaki megjegyzések:
A 'csillagkövetők' más néven csillagászati pozícióérzékelők vagy giroszkópos asztronómiai tájolók.
7A005Globális navigációs műholdrendszerek (GNSS) vevő-berendezése, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
N.B.: LÁSD MÉG: 7A105.
N.B.: A kifejezetten katonai felhasználásra tervezett berendezések tekintetében lásd a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
a) Kifejezetten kormányzati felhasználásra tervezett vagy módosított rejtjelező algoritmust alkalmaznak a helyzetre vagy az időre vonatkozó hatótávolsági kódhoz való hozzáférés céljából; vagy
b) ’Adaptív antennarendszereket’ alkalmaznak.
Megjegyzés: A 7A005.b. pont nem vonja ellenőrzés alá azon GNSS vevő-berendezéseket, amelyek kizárólag adaptív antennatechnikákat végre nem hajtó, több körsugárzó antenna által kibocsátott jelek szűrésére, át- vagy összekapcsolására tervezett elemeket használnak.
Műszaki megjegyzés:
A 7A005.b. pont alkalmazásában az ’adaptív antennarendszerek’ az idő vagy a frekvencia tartományában való jelfeldolgozás útján dinamikusan egy vagy több térbeli nullhelyet generálnak az antennasorok mintájában.
7A006Fedélzeti magasságmérők, amelyek nem a 4,2-4,4 GHz frekvencia tartományban működnek, és rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
N.B.: LÁSD MÉG: 7A106.
a) „Teljesítményirányítás”; vagy
b) Fázisváltásos moduláció alkalmazása;
7A008Víz alatti szonáris navigációs rendszerek, amelyek tájolóval összekapcsolt Doppler sebességmérőt vagy korrelációs sebességmérőt alkalmaznak, és helymeghatározó pontosságuk kisebb (jobb), mint a megtett távolság 3 %-a ’cirkuláris hibavalószínűség’ (’CEP’) vagy egyenlő azzal; valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek.
Megjegyzés: A 7A008 nem vonja ellenőrzése alá a kifejezetten felszíni vízi járművekre szánt irányítórendszereket vagy azokat a rendszereket, amelyek akusztikus jelzők vagy bóják segítségével szolgáltatnak helymeghatározási adatokat.
N.B.: Az akusztikus rendszerek tekintetében lásd a 6A001.a.-t, a korrelációs sebesség szonár log berendezés és a Doppler sebesség szonár log berendezés tekintetében pedig a 6A001.b.-t.
Az egyéb tengeri rendszerek tekintetében lásd a 8A002-t.
7A101Inerciális navigációs rendszerben vagy bármely típusú irányítórendszerben történő felhasználásra tervezett, ’rakétákban’ felhasználható, a 7A001 alatt meghatározottaktól eltérő lineáris gyorsulásmérők, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek:
a) 1 250 mikrogrammnál kisebb (jobb) „torzítási”„ismételhetőség”; és
b) 1 250 ppm-nél kisebb (jobb) „skála faktor”-„ismételhetőség”;
Megjegyzés: A 7A101 nem vonja ellenőrzés alá azokat a gyorsulásmérőket, melyeket kifejezetten MWD (Measurement While Drilling – fúrás közbeni mérés) érzékelőként történő felhasználásra fejlesztettek ki vagy terveztek, fúrt kutak üzemeltetéséhez kapcsolódó felhasználás céljából.
Műszaki megjegyzések:
1. A 7A101 pont alatt a ’rakéta’ 300 km-t meghaladó hatótávolságú teljes rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent;
2. A 7A101 pont alatt a „torzítás” és a „skála faktor” mértéke 1 szigma normál eltérésre utal egy éves időszak rögzített kalibrálási értékéhez viszonyítva;
7A102A 7A002 alatt meghatározottaktól eltérő, bármely típusú giroszkóp, amely felhasználható ’rakétákban’, és amelynek a névleges „eltérési arány”’stabilitása’ 1 g-s környezetben, óránként 0,5 foknál (1 szigmánál vagy négyzetes középértéknél (rms)) kisebb, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek.
Műszaki megjegyzések:
1. A 7A102 pont alatt a ’rakéta’ 300 km-t meghaladó hatótávolságú teljes rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent;
2. A 7A102-ben a ’stabilitás’ egy bizonyos mechanizmus vagy teljesítményi együttható azon képességének mértéke, hogy egy állandó működési feltételnek folyamatosan kitéve változatlan marad (528-2001 IEEE-szabvány, 2.247. pont).
7A103A 7A003 alatt meghatározottaktól eltérő műszerek, navigációs berendezések és rendszerek, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, ideértve a következőket:
a) Az alábbiak szerinti gyorsulásmérőket vagy giroszkópokat alkalmazó inerciális vagy egyéb berendezések, valamint az ilyen berendezéseket tartalmazó rendszerek:
1. A 7A001.a.3., 7A001.b. vagy 7A101 alatt meghatározott gyorsulásmérők, vagy a 7A002 vagy 7A102 alatt meghatározott giroszkópok; vagy
2. A 7A001.a.1 vagy a 7A001.a.2. pontban meghatározott, inerciális navigációs rendszerekben vagy az irányítási rendszerek valamennyi típusában való felhasználásra tervezett, és ’rakétákban’ használható sebességmérők;
Megjegyzés: A 7A103.a. nem vonja ellenőrzés alá a 7A001 alatt meghatározott gyorsulásmérőket tartalmazó berendezéseket, ahol ezeket a gyorsulásmérőket kifejezetten MWD (Measurement While Drilling) érzékelőként történő felhasználásra fejlesztették ki vagy tervezték, fúrt kutak üzemeltetéséhez kapcsolódó felhasználás céljából.
b) Girostabilizátorokat vagy robotpilótákat magukban foglaló integrált repülési műszerrendszerek, amelyeket ’rakétákban’ történő felhasználásra terveztek, ill. alakítottak át.
c) ’Integrált navigációs rendszerek’, amelyeket ’rakétákhoz’ terveztek vagy alakítottak át, és képesek legfeljebb 200 m-es egyenlő valószínűségi körrel (CEP) jellemezhető navigációs pontosságot biztosítani;
Műszaki megjegyzés:
Az ’integrált navigációs rendszerek’ általában az alábbi részekből épülnek fel:
1. Egy inerciális navigációs mérőeszköz (pl. egy helyzet és irány referencia rendszer, inerciális referencia egység, vagy inerciális navigációs rendszer);
2. Egy vagy több külső érzékelő a pozíció és/vagy a sebesség szakaszos vagy folyamatos aktualizálására a repülés során (pl. egy műholdvevő, egy radaros magasságmérő és/vagy egy Doppler-radar); és
3. Integrációs hardver és szoftver;
d) Repülésirányítási és -navigációs rendszerekkel való integrálásra tervezett, ill. átalakított háromtengelyű mágneses irányszenzorok, amelyek rendelkeznek az összes alábbi jellemzővel, valamint a kifejezetten ezek számára tervezett alkatrészek;
1. Belső billenéskiegyenlítés az emelkedési (±90 fok) és elfordulási (±180 fok) tengelyen;
2. ±80 hosszúsági fokon 0,5 fok rms-nél jobb (kevesebb) irányszögpontosság, helyi mágneses mezőhöz viszonyítva.
Megjegyzés: A 7A103.d.-ben a repülésirányítási és -navigációs rendszerek magukban foglalják a girostabilizátorokat, a robotpilótákat és az inerciális navigációs rendszereket.
Műszaki megjegyzés:
A 7A103 pont alatt a ’rakéta’ 300 km-t meghaladó hatótávolságú teljes rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent;
7A104A 7A004 alatt meghatározottaktól eltérő giroszkópos asztronómiai tájolók vagy egyéb olyan készülékek, melyek a pozíciót vagy tájolást az égitestek vagy műholdak automatikus követéséből állapítják meg, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek.
7A105A következők bármelyikével jellemezhető, globális navigációs műholdrendszerekhez (GNSS; pl. GPS, GLONASS vagy Galileo) alkalmazott vevő berendezések, amelyek eltérnek a 7A005 alatt meghatározottaktól, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek:
a) A 9A004 alatt meghatározott űrhajó hordozóeszközökben, a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákban, illetve a 9A012 vagy 9A112.a alatt meghatározott pilóta nélküli légi járművekben történő felhasználásra terveztek vagy alakítottak át; vagy
b) Légi alkalmazásokhoz terveztek, illetve alakítottak át, és a következők bármelyikével jellemezhetők:
1. Alkalmas 600 m/s-ot meghaladó sebességnél navigációs információ szolgáltatására;
2. Katonai vagy kormányzati célokra tervezett vagy átalakított dekódolást alkalmaz a GNSS titkosított jeleihez/adataihoz történő hozzáféréshez; vagy
3. Kifejezetten zavarelhárító elemek (pl. null irányított antenna, vagy elektronikusan irányított antenna) alkalmazására tervezték, hogy aktív vagy passzív ellenintézkedésekkel jellemzett környezetben is működni tudjon.
Megjegyzés: A 7A105.b.2. és a 7A105.b.3. nem vonják ellenőrzés alá a kereskedelmi, polgári vagy ’létbiztonsági’ (pl. adatintegritási, repülésbiztonsági) GNSS-szolgáltatásokat.
7A106A 7A006 alatt meghatározottaktól eltérő radar, vagy lézerradar típusú magasságmérők, amelyeket a 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközökben vagy 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákban történő felhasználásra terveztek, illetve alakítottak át.
7A115Meghatározott elektromágneses forrásokhoz viszonyított vízszintes irányszög (iránymérő berendezések) vagy terepjellemzők meghatározására szolgáló passzív érzékelők, amelyeket a 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközökben vagy 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákban történő felhasználásra terveztek, illetve alakítottak át.
Megjegyzés: 7A115 magában foglalja a következő berendezésekhez tartozó érzékelőket:
(a) Szintvonalas térképező berendezések;
(b) Képérzékelő berendezés (mind az aktív, mind a passzív);
(c) Passzív interferométer berendezés.
7A116A 9A004 alatt meghatározott űrhajó hordozóeszközökben vagy 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákban történő felhasználásra tervezett, illetve átalakított repülésirányító rendszerek és szervoszelepek.
a) Hidraulikus, mechanikus, elektro-optikai, vagy elektro-mechanikus repülésirányító rendszerek (ide tartoznak az elektronikus repülésvezérlő „fly-by-wire” rendszerek);
b) Helyzetszabályozó-berendezések;
c) A 7A116.a. és a 7A116.b. alatt meghatározott rendszerekhez tervezett vagy átalakított repülésellenőrző szervoszelepek, amelyeket úgy terveztek vagy alakítottak át, hogy a 20 Hz-től 2 kHz-ig terjedő tartományban 10 g effektív érték feletti vibrálás esetén is működjenek.
7A117„Rakétákban” felhasználható „vezérlő készlet”, amelyek 3,33 % vagy jobb rendszerpontosságot biztosítanak (pl. 300 km-es távolságnál a „CEP” legfeljebb 10 km).
7BVizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezések
7B001Kifejezetten a 7A alatt meghatározott berendezésekhez tervezett vizsgáló-, kalibráló- vagy szabályozóberendezések.
Megjegyzés: A 7B001 nem vonja ellenőrzés alá az ’I. vagy II. karbantartási szint’ vizsgáló-, kalibráló- vagy szabályozóberendezéseit.
Műszaki megjegyzések:
1. 'I. karbantartási szint:'
Az inerciális navigálási egység meghibásodását a repülőgépen az ellenőrző és kijelző egység (CDU) kijelzései vagy a megfelelő alrendszerből kapott állapot-üzenet mutatja. A hiba oka a meghibásodott gépben-cserélhető egység (LRU) szintjén a gyártó kézikönyve alapján lokalizálható. Az operátor eltávolítja az LRU-t, és azt egy tartalékra cseréli ki.
2. 'II. karbantartási szint:'
A hibás LRU-t elküldik javításra (vagy a gyártó javítóüzemébe vagy a II. karbantartási szintért felelős operátor javítóüzemébe). A javítóüzemben a hibás LRU-t különféle megfelelő eszközökkel vizsgálják, hogy ellenőrizzék és megállapítsák, hogy a hibás modulban melyik volt az a műhelyben cserélhető egység (SRA), amely a hibáért felelős. Ezt az SRA-t eltávolítják, és kicserélik egy újra. A hibás SRA-t (vagy esetleg az egész LRU-t) ezután a gyártónak elszállítják. A II. karbantartási szint nem foglalja magában az ellenőrzés alá vont gyorsulásmérők vagy giro-szenzorok szétszerelését vagy javítását.
7B0027B002 Kifejezetten a gyűrűs „lézer”-giroszkópokhoz tervezett berendezések, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 7B102.
a) 10 ppm vagy annál kisebb (jobb) mérési pontosságú szórásmérők;
b) 0,5 nm (5 Angström) vagy kevesebb (jobb) mérési pontosságú érdességmérők (profilométerek).
7B003Kifejezetten a 7A által ellenőrzés alá vont berendezések „gyártására” tervezett berendezések:
Megjegyzés: A 7B003 magában foglalja a következőket:
— Giroszkóp-hangoló vizsgálóállomások;
— Giroszkóp dinamikus egyensúly-állomások;
— Giroszkóp működés közbeni motor-vizsgálóállomás;
— Giroszkóp-ürítő- és töltőállomások;
— Centrifugál rögzítők giroszkóp-csapágyakhoz;
— Gyorsulásmérő tengelyek beállítására szolgáló állomások
— Száloptikai giroszkóp tekercselő gépek.
7B102Kifejezetten „lézer”-giroszkóp tükrök karakterizálására tervezett reflektométerek, 50 ppm vagy annál kisebb (jobb) pontossággal.
7B103„Gyártó létesítmények” és „gyártó berendezések”, az alábbiak szerint:
a) Kifejezetten a 7A117 alatt meghatározott berendezésekhez tervezett „gyártó létesítmények”;
b) A 7A alatt meghatározott berendezésekhez való használatra tervezett vagy átalakított, a 7B001 és a 7B003 alatt meghatározottaktól eltérő „gyártó berendezések” és egyéb vizsgáló-, kalibráló- vagy szabályozóberendezések.
7CAnyagok
Nincs.
7DSzoftver
7D001Kifejezetten a 7A vagy 7B által ellenőrzés alá vont berendezések „kifejlesztésére” vagy „gyártására” tervezett vagy átalakított „szoftver”.
7D002Bármely inerciális navigációs berendezés, beleértve a 7A003 vagy a 7A004 pontban nem említett inerciális berendezéseket, valamint a helyzet- és irányszögreferencia-rendszerek (Attitude and Heading Reference Systems – ’AHRS’) működésére vagy karbantartására szolgáló „forráskód”.
Megjegyzés: A 7D002 nem vonja ellenőrzés alá a csuklós ’AHRS’„felhasználásához” szükséges „forráskódot”.
Műszaki megjegyzés:
Az ’AHRS’ általában abban tér el az inerciális navigációs rendszerektől (INS), hogy az ’AHRS’ helyzet- és irányinformációt ad, és általában nem adja meg az INS-nél szokásos gyorsulási, sebesség- és pozícióinformációkat.
7D003Egyéb „szoftver”, az alábbiak szerint:
a) Az üzemi teljesítmény javítása céljából, vagy a rendszer navigációs hibáinak a 7A003-ban, a 7A004-ben vagy a 7A008-ban meghatározott szintekre történő csökkentésére tervezett vagy átalakított „szoftver”;
b) „Forráskód” a hibrid integrált rendszerekhez, amely az irányadatoknak a következő bármelyikével történő folyamatos kombinálásával javítja az üzemi teljesítményt, és a rendszer navigációs hibáit a 7A003-ban vagy a 7A008-ban meghatározott szintre csökkenti:
1. Doppler-radar vagy szonár sebességi adatok;
2. Globális navigációs műholdrendszer (GNSS) referencia adatok; vagy
3. „Adatalapú Referencia Navigációs” („DBRN”) rendszerekből származó adat;
c) Nem használt.
d) Nem használt.
e) Kifejezetten olyan „aktív repülésirányító rendszerekhez”, többtengelyes helikopter elektronikus (fly-by-wire), vagy lézeres (fly-by-light) vezérlőkhöz, vagy helikopter „cirkulációvezérlésű nyomatékkiegyenlítő vagy cirkulációvezérlésű iránytartó-rendszerekhez” tervezett CAD „szoftver”, melyek „technológiáját” a 7E004.b., 7E004.c.1., vagy 7E004.c.2. határozza meg.
7D004A 7E004.a.1.–7E004.a.6. vagy 7E004.b. pontban meghatározott „fejlesztési”„technológiát” magában foglaló „forráskód”, az alábbiak bármelyikére:
a) Digitális repülésirányító rendszerek „teljes repülésirányításhoz”;
b) Integrált hajtási és repülésirányító-rendszerek;
c) „Fly-by-wire rendszerek” vagy „fly-by-light rendszerek”;
d) Hibatűrő, vagy önrekonfiguráló „aktív repülésirányító rendszerek”;
e) Nem használt.
f) A felszíni statikus adatokon alapuló légi adatrendszerek; vagy
g) Háromdimenziós kijelzők.
Megjegyzés: A 7D004 nem vonja ellenőrzés alá a külön repülésirányító rendszer funkciót nem nyújtó közös számítógépelemekhez és szolgáltatásokhoz (pl, bemenetijel-vétel, kimenetijel-továbbítás, számítógépes program és adatbetöltés, beépített teszt, feladatütemező mechanizmusok) társított „forráskódot”.
7D005Kifejezetten a globális navigációs műholdrendszerek (GNSS) hatótávolsági kódjának dekódolásához, kormányzati felhasználásra tervezett „szoftver”.
7D101Kifejezetten a 7A001–7A006, 7A101–7A106, 7A115, 7A116.a., 7A116.b., 7B001, 7B002, 7B003, 7B102 vagy 7B103 által ellenőrzés alá vont berendezések „felhasználására” tervezett vagy módosított „szoftver”.
7D102Integrációs „szoftver”, az alábbiak szerint:
a) Integrációs „szoftver” a 7A103.b. alatt meghatározott berendezésekhez;
b) Kifejezetten a 7A003 vagy 7A103.a. alatt meghatározott berendezésekhez tervezett integrációs szoftver;
c) A 7A103.c. alatt meghatározott berendezésekhez tervezett vagy átalakított integrációs „szoftver”;
Megjegyzés: Az integrációs „szoftverek” egy közönséges formája a Kalman-szűrés.
7D103Kifejezetten a 7A117 alatt meghatározott „irányító készletek” modellezésére vagy szimulálására, illetve a 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközök vagy 9A104 alatt meghatározott rakétaszondák tervezési integrációjára tervezett „szoftver”.
Megjegyzés: A 7D103 alatt meghatározott „szoftver” ellenőrzött marad, ha a 4A102 alatt meghatározott különlegesen tervezett hardverrel kombinálják.
7ETechnológia
7E001A 7A, 7B, 7D001, 7D002, 7D003, 7D005 és 7D101–7D103 alatt meghatározott berendezések vagy „szoftver”„kifejlesztésére” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
Megjegyzés: A 7E001 kizárólag a 7A005.a. pontban meghatározott berendezésre vonatkozó rejtjelkulcskezelési „technológiát” foglalja magában.
7E002A 7A vagy 7B által ellenőrzés alá vont berendezések „gyártására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
7E003A 7A001–7A004 által ellenőrzés alá vont berendezések javítására, átalakítására vagy nagyjavítására vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
Megjegyzés: A 7E003 nem vonja ellenőrzés alá az olyan karbantartási „technológiát”, amely közvetlenül kapcsolódik a polgári repülőgép meghibásodott vagy üzemképtelen gépben-cserélhető egységei (LRU) és a javítóműhelyben cserélhető részegységei (SRA) kalibrálásához, eltávolításához vagy cseréjéhez, az I. vagy II. karbantartási szintnél leírtak szerint.
N.B.: Lásd a 7B001-hez fűzött műszaki megjegyzéseket.
7E004Egyéb „technológia”, az alábbiak szerint:
a. A következők bármelyikének „kifejlesztésére” vagy „gyártására” szolgáló „technológia”:
1. Nem használt;
2. Csupán a felszíni statikus adatokon alapuló légi adatrendszer, azaz olyan, amely csak a hagyományos légi adatokat használja;
3. Háromdimenziós kijelzők „légi járművekhez”;
4. Nem használt;
5. Kifejezetten az „primer repülésirányításra” tervezett elektromos működtető szervek (azaz elektromechanikus, elektrohidrosztatikus, és integrált működtető szerv csomagok);
6. Kifejezetten „aktív repülésirányító rendszerek” megvalósítására tervezett „repülésirányító optikai érzékelőrendszerek”; vagy
7. Víz alatti navigációra tervezett, szonáris vagy gravitációs adatbázisokat használó „DBRN”-rendszerek, amelyek helymeghatározási pontossága 0,4 tengeri mérföld vagy annál kisebb (jobb);
b. „Fejlesztési”„technológiák”, „aktív repülésirányító rendszerekhez” (beleértve a fly-by-wire rendszereket és a fly-by-light rendszereket), az alábbiak szerint:
1. Foton-alapú „technológia” a repülőgép vagy légiellenőrzési elem állapotának érzékelésére, a légiellenőrzési adatok továbbítására, vagy a szabályozószervek mozgatására, amelyek a fly-by-light „aktív repülésirányító rendszerekhez”„szükségesek”;
2. Nem használt;
3. Valós idejű algoritmusok az alkatrészszenzor-információk elemzéséhez az „aktív repülésirányító rendszeren” belüli alkatrészek hamarosan bekövetkező romlására és meghibásodásaira való felkészülés és azok előzetes enyhítése céljából;
Megjegyzés: A 7E004.b.3. nem vonja ellenőrzés alá az off-line karbantartást céljából kialakított algoritmusokat.
4. Valós idejű algoritmusok az alkatrész-meghibásodások feltárása, valamint a tolóerő és nyomaték rekonfigurációja és a pillanatnyi irányítás céljából, az „aktív repülésirányító rendszer” romlásának és meghibásodásainak enyhítése érdekében;
Megjegyzés: A 7E004.b.4. nem vonja ellenőrzés alá a hibahatásoknak redundáns adatforrások összevetésével történő megszüntetését célzó algoritmusokat és az előre látható meghibásodásokra adott előre tervezett off-line válaszokat.
5. Digitális repülésirányítás, a navigációs és hajtásvezérlési adatok digitális repülésirányítási rendszerbe történő integrálása a „teljes repülésirányítás” megvalósításához;
Megjegyzés: A 7E004.b.5 nem vonja ellenőrzés alá:
a) A digitális repülésirányításnak, a navigálásnak és a meghajtás irányításnak a „repülési útvonal optimalizálására” szolgáló digitális repülésmenedzselő rendszerbe történő integrációjára vonatkozó „fejlesztési”„technológiát”.
b) Kizárólag VOR, DME, ILS vagy MLS navigálási vagy bevezető rendszerekhez integrált „légi jármű” műszerezési rendszerek „fejlesztési”„technológiája”.
6. Nem használt;
7. A „fly-by-wire rendszerekre” vonatkozó funkcionális követelmények megállapításához „szükséges”„technológiák”, az alábbi összes jellemzővel:
a) A repülőgéptest stabilitásának 'belső hurkos', 40 Hz vagy nagyobb huroklezárási frekvenciát igénylő ellenőrzései; és
Műszaki megjegyzés:
A 'belső hurok' az „aktív repülésirányító rendszerek” azon funkcióira utal, amelyek automatikussá teszik a repülőgéptest stabilitását mérő ellenőrzéseket.
b) Rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:
1. Korrigálja az aerodinamikai szempontból – a tervezett repülési határgörbe bármely pontján mért – nem stabil repülőgéptestet, amely elveszítené a visszaállítható irányítást, ha 0,5 másodpercen belül nem korrigálnák;
2. Két vagy több tengelyen végez ellenőrzéseket a 'légi jármű állapotában bekövetkező abnormális változások' ellensúlyozásával egyidejűleg;
Műszaki megjegyzés:
A 'légi jármű állapotában bekövetkező abnormális változások' magukban foglalják a repülés alatt bekövetkező szerkezeti károsodást, a hajtómű tolóerejének elveszítését, a működésképtelen irányítófelületet, vagy a teherrakomány destabilizáló elmozdulását.
3. Ellátja a 7E004.b.5. alatt meghatározott funkciókat. vagy
Megjegyzés: A 7E004.b.7.b.3. nem vonja ellenőrzés alá a robotpilótákat.
4. Lehetővé teszi a légi jármű számára a – felszálláson és leszálláson kívüli – stabil ellenőrzött repülést 18 foknál nagyobb állásszögnél, 15 foknál nagyobb oldalcsúszásnál, 15 fok/másodpercnél nagyobb bólintási vagy legyezési szögsebességnél, illetve 90 fok/másodpercnél nagyobb orsózási szögsebességnél;
8. A „fly-by-wire rendszerekre” vonatkozó funkcionális követelmények megállapításához „szükséges”„technológiák”, az alábbiak összességének elérése céljából:
a) A „fly-by-wire rendszeren” belül két egymás után bekövetkező egyéni hiba esetén nem veszítik el a légi jármű feletti ellenőrzést; és
b) A légi jármű feletti ellenőrzés elveszítésének valószínűsége kevesebb (jobb), mint repülési óránként 1 × 10–9 kudarcesemény;
Megjegyzés: A 7E004.b. nem vonja ellenőrzés alá a külön repülésirányító rendszer funkciót nem nyújtó közönséges számítógépelemekkel és funkciókkal (pl, bemenetijel-vétel, kimenetijel-továbbítás, számítógépes program és adatbetöltés, beépített teszt, feladatütemező mechanizmusok) kapcsolatos „technológiát”.
c. Helikopter-rendszerek „kifejlesztésére” szolgáló „technológia”, az alábbiak szerint:
1. Többtengelyes fly-by-wire vagy fly-by-light vezérlők, amelyek egy vezérlőelemben a következők közül legalább két funkcióit kombinálnak:
a) Kollektív vezérlés;
b) Ciklikus vezérlés;
c) Legyezés-vezérlés;
2. „Cirkulációvezérlésű nyomatékkiegyenlítő vagy cirkulációvezérlésű iránytartó-rendszerek”;
3. Légcsavar-szárnyak, azaz „változtatható geometriájú szárnyszelvények” az egyedi légcsavarszárny-vezérlésű rendszerekben történő alkalmazásra.
7E101A 7A001–7A006, 7A101-7A106, 7A115–7A117, 7B001, 7B002, 7B003, 7B102, 7B103, 7D101–7D103 által ellenőrzés alá vont berendezések „felhasználására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
7E102Repülő-elektronikának és elektromos alrendszereknek külső forrásokból származó elektromágneses impulzusok (EMP) és elektromágneses interferenciák (EMI) elleni védelmét szolgáló „technológia”, az alábbiak szerint:
a) Az árnyékoló rendszerek tervezési „technológiája”;
b) Megerősített elektromos áramkörök és alrendszerek konfigurálásának tervezési „technológiája”;
c) A fenti 7E102.a. és 7E102.b. megerősítési kritériumok meghatározásának tervezési „technológiája”.
7E104A rakéta röppályájának optimalizálása céljából a repülésvezérlési, irányítási és meghajtási adatok repülésirányító rendszerbe történő integrálására szolgáló „technológia”.
8. KATEGÓRIA – HAJÓZÁS
8ABerendezések, részegységek és alkatrészek
8A001Merülő járművek vagy felszíni vízi járművek, az alábbiak szerint:
Megjegyzés: A merülő járművek berendezéseinek ellenőrzési státusa tekintetében lásd:
— A titkosított kommunikációs berendezések tekintetében az 5. kategória 2. részének „információ-biztonság” részét;
— Szenzorok tekintetében a 6. kategória;
— A navigációs berendezések tekintetében a 7. és 8. kategória;
— A víz alatti berendezések tekintetében a 8A kategória.
a. Legénységgel rendelkező, 1 000 m-t meghaladó mélységben történő üzemeltetésre tervezett, kábellel összekötött merülő járművek;
b. Legénységgel rendelkező, kábellel nem összekötött merülő járművek, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével:
1. ’Autonóm üzemelésre’ tervezték, és rendelkeznek a következő emelőkapacitások mindegyikével:
a. Saját súlyuk min. 10 %-a levegőben; és
b. 15 kN vagy annál több;
2. 1 000 m-nél nagyobb mélységben való működésre tervezték; vagy
3. Rendelkezik a következők mindegyikével:
a. 10 órás vagy hosszabb folyamatos ’autonóm üzemelésre’ tervezték; és
b. A ’hatósugár’ 25 tengeri mérföld vagy több;
Műszaki megjegyzések:
1. A 8A001.b. alkalmazásában az ’autonóm üzemelés’ azt jelenti, hogy a jármű légzőcső nélkül teljes egészében víz alá merül, minden rendszer működik és olyan minimális sebességgel cirkál, amelyen a merülő jármű biztonságosan képes mélységét dinamikusan szabályozni csupán siklólemezei révén, anélkül, hogy a felületen, a fenéken vagy a parton lévő segédhajóra vagy bázisra lenne szüksége, és a víz alatti vagy a felszíni működéshez meghajtórendszert tartalmaz.
2. A 8A001.b. alkalmazásában a ’hatósugár’ annak a maximális távolságnak a felét jelenti, amelyet a merülő jármű „autonóm üzemelés” közben képes megtenni.
c. 1000 m-t meghaladó mélységben történő üzemelésre tervezett, legénység nélküli, kábellel összekötött merülő járművek, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével:
1. A 8A002.a.2. által ellenőrzés alá vont hajtómotorok vagy hajócsavarok segítségével történő önmozgásra tervezték; vagy
2. Száloptikás adatkapcsolattal rendelkezik;
d. Legénység nélküli, kábellel össze nem kötött merülő járművek, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével:
1. Úgy tervezték, hogy bármely földrajzi referenciához viszonyított pálya meghatározása tekintetében képes valósidejű emberi segítség nélküli döntéshozatalra;
2. Akusztikai adat- vagy parancskapcsolattal rendelkezik; vagy
3. 1 000 m-t meghaladó optikai adat- vagy parancskapcsolattal rendelkezik;
e. A kimentendő objektumok 250 m-nél nagyobb mélységből történő kiemelésére szolgáló óceáni mentőrendszerek, amelyek emelőkapacitása meghaladja az 5MN-t, és rendelkeznek a következők bármelyikével:
1. Dinamikus pozícionáló rendszerek, amelyek a pozíciót a navigációs rendszer által megadott ponthoz képest 20 m-en belül képesek megtartani; vagy
2. Tengerfenék-navigálási és navigációs integráló rendszerek 1 000 m-nél nagyobb mélységre, az előre meghatározott ponthoz képest 10 m-en belüli pozícionálási pontossággal;
f. Nem használt
g. Nem használt
h. Nem használt
i. Nem használt
8A002Tengerészeti rendszerek, berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
Megjegyzés: A víz alatti kommunikációs rendszerek tekintetében lásd: 5. kategória 1. rész – Távközlés.
a. Kifejezetten az 1000 m-t meghaladó mélységben történő üzemeltetésre tervezett merülő járművekhez tervezett vagy átalakított rendszerek, berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Nagynyomású fülkék és búvárharangok, amelyeknél a belső kamra maximális átmérője meghaladja az 1,5 m-t;
2. Egyenáramú hajtó-, illetve tolómotorok;
3. Optikai szálas és szintetikus erősítésű tagot tartalmazó köldökzsinór kábelek és csatlakozóik;
4. A 8C001-ben meghatározott anyagból készült alkatrészek;
Műszaki megjegyzés:
A 8A002.a.4. célja nem kerülhető meg a 8C001-ben meghatározott olyan ’szintaktikus hab’ kivitelével, amely közbenső gyártási stádiumban van, és még nem nyerte el végleges alkatrészi formáját. 8A002 Tengerészeti rendszerek, berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
b. Kifejezetten a 8A001 által ellenőrzés alá vont merülő járművek mozgásának automatikus vezérlésére tervezett vagy átalakított rendszerek, amelyek navigációs adatokkal és zárt hurkos szervovezérléssel működnek, valamint az alábbiak bármelyikével rendelkeznek:
1. Lehetővé teszik járműnek a vízoszlopban előre meghatározott ponthoz képest 10 m-en belül történő mozgásban tartását;
2. A vízoszlopban előre meghatározott ponthoz képest 10 m-en belül fenntartják a jármű helyzetét; vagy
3. A tengerfenéken vagy az alatt fektetett kábelt 10 m-en belül követve fenntartják a jármű helyzetét;
c. Száloptikás penetrátorok a nyomásálló hajótestben;
d. Víz alatti látórendszerek, az alábbiak szerint:
1. Televíziós rendszerek és televízió-kamerák, az alábbiak szerint:
a. Televízió-rendszerek (amelyek kamerából, megfigyelő és jelátviteli berendezésekből állnak), amelyek ’felbontási határa’ – levegőn mérve – több mint 800 sor, és kifejezetten a merülő járműveken, távvezérléssel történő működésre tervezték vagy módosították;
b. Víz alatti tévékamerák, amelyek ’felbontási határa’ – levegőn mérve – több mint 1 100 sor;
c. Alacsony megvilágításnál működő televíziós kamerák, amelyeket kifejezetten víz alatti felhasználásra terveztek vagy módosítottak, és amelyek rendelkeznek a következők mindegyikével:
1. A 6A002.a.2.a. alatt meghatározott képerősítő csövek; és
2. Félvezető képbontónként több mint 150 000 „aktív képpont”;
Műszaki megjegyzés:
A ’felbontási határ’ a vízszintes felbontóképesség mértékét jelenti, amit általában a vizsgálati diagrammon megjelölt képmagasságra eső sorok maximális számával fejeznek ki, az IEEE 208/1960-as szabvány vagy azzal egyenértékű szabvány alkalmazásával.
2. A visszaszórási hatások minimalizálását célzó technikákat alkalmazó, kifejezetten a víz alatti járműveken, távvezérléssel történő üzemeltetésre tervezett vagy módosított rendszerek, beleértve a sztroboszkopikus távolságmérő illuminátorokat vagy „lézer” rendszereket; 8A002 Tengerészeti rendszerek, berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
e. 150 m mélység alatti használatra tervezett vagy átalakított fotokamerák, amelyek legalább 35 mm-es filmmel és a következők bármelyikével rendelkeznek:
1. A film megjegyzésekkel történő ellátása kamerán kívüli forrásból származó adatokkal történik;
2. Automatikus visszfókusztávolság-korrekció; vagy
3. Automatikus kompenzációszabályozás, amelyet úgy terveztek meg, hogy a kameraház 1 000 m, vagy annál nagyobb mélységben is használható legyen;
f. Nem használt.
g. Kifejezetten víz alatti használatra tervezett vagy átalakított világítási rendszerek, az alábbiak szerint:
1. Sztroboszkópos világítási rendszerek, amelyek képesek villanásonként több mint 300 J kimenő energiájú fény kibocsátására, és másodpercenként legalább 5 villanás létrehozására;
2. Argon ív-fény rendszerek, amelyeket kifejezetten 1 000 m alatti használatra terveztek;
h. Kifejezetten víz alatti használatra tervezett „robotok”, amelyeket kimondottan e célra kifejlesztett számítógéppel irányítanak, és amelye rendelkeznek a következők bármelyikével:
1. Olyan rendszerek, amelyek az érzékelők információi alapján, a külső tárgyra kifejtett erőt vagy forgatónyomatékot, vagy egy külső tárgytól való távolságot mérve, vagy a „robot” és egy külső tárgy közötti érintkezést érzékelve irányítják a „robotot”; vagy
2. Képesek legalább 250 N erőt vagy 250Nm nyomatékot leadni, és szerkezeti elemként titánalapú ötvözeteket vagy „szálas vagy rostos”„kompozit” anyagokat tartalmaznak; 8A002 Tengerészeti rendszerek, berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint: folytatás
i. Olyan távirányítású, csuklósan összekapcsolt manipulátorok, amelyeket kifejezetten víz alatti járművekhez terveztek vagy alakítottak át, az alábbiak szerint:
1. Olyan rendszerek, amelyek a manipulátort az alábbiak valamelyikét mérő érzékelők információi alapján irányítják:
a. a külső tárgyra kifejtett erőt vagy forgatónyomatékot; vagy
b. a manipulátor és egy külső tárgy közötti érintkezést; vagy
2. Arányos „master-slave” technikával vagy kimondottan e célra kifejlesztett számítógép felhasználásával irányítják, és a mozgási szabadságfoka legalább 5;
Műszaki megjegyzés:
A ’mozgási szabadságfok’ meghatározásához csak a helyzetvisszacsatolást alkalmazó arányos vezérlési funkciókat, illetve a kimondottan e célra kifejlesztett számítógép alkalmazásával megvalósuló funkciókat kell figyelembe venni.
j. Levegőtől független energiaellátó-rendszerek, amelyeket kifejezetten víz alatti alkalmazásra terveztek, az alábbiak szerint:
1. Brayton, vagy Rankine ciklusú motor levegő-független energiaellátó-rendszerek, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével:
a. Kifejezetten szén-dioxid, szén-monoxid és egyéb, recirkulált kipufogógázokból származó részecskék eltávolítására tervezett vegyi gáztisztítók vagy abszorpciós rendszerek;
b. Kifejezetten egyatomos gázok felhasználására tervezett rendszerek;
c. Kifejezetten 10 kHz vagy ennél alacsonyabb frekvenciájú víz alatti zajok csökkentésére tervezett eszközök vagy borítások, vagy speciális rezgéscsillapító eszközök; vagy
d. Az alábbiak mindegyikével rendelkező rendszerek:
1. Kifejezetten reakcióban keletkező anyagok sűrítése vagy az üzemanyag megújítása céljára tervezték;
2. Kifejezetten reakciótermékek tárolása céljára tervezték; és
3. Kifejezetten reakciótermékek eltávolítása céljára tervezték 100 kPa vagy nagyobb nyomás ellenében;
2. Dízelciklusú-motor levegőfüggetlen-rendszerek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
a. Kifejezetten szén-dioxid, szén-monoxid és egyéb, a recirkulált kipufogógázokból származó részecskék eltávolítására tervezett vegyi gáztisztítók vagy abszorpciós rendszerek;
b. Kifejezetten egyatomos gázok felhasználására tervezett rendszerek;
c. Kifejezetten 10 kHz-nél alacsonyabb frekvenciájú víz alatti zajok csökkentésére tervezett eszközök vagy borítások, vagy speciális rezgéscsillapító eszközök; és
d. Speciálisan tervezett kipufogórendszerek, amelyek az égéstermékeket nem folyamatosan távolítják el;
3. „Üzemanyag-cellás” levegő-független energiaellátó rendszerek, amelyek kimenő teljesítménye meghaladja a 2 kW-ot, és amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
a. Kifejezetten 10 kHz-nél alacsonyabb frekvenciájú víz alatti zajok csökkentésére tervezett eszközök vagy borítások, vagy speciális rezgéscsillapító eszközök; vagy
b. Az alábbiak mindegyikével rendelkező rendszerek:
1. Kifejezetten reakcióban keletkező anyagok sűrítése vagy az üzemanyag megújítása céljára tervezték;
2. Kifejezetten reakciótermékek tárolása céljára tervezték; és
3. Kifejezetten reakciótermékek eltávolítása céljára tervezték 100 kPa vagy nagyobb nyomás ellenében;
4. Stirling ciklusú motor levegő-független rendszerek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
a. Kifejezetten 10 kHz-nél alacsonyabb frekvenciájú víz alatti zajok csökkentésére tervezett eszközök vagy borítások, vagy speciális rezgéscsillapító eszközök; és
b. Speciálisan tervezett kipufogórendszerek, amelyek az égéstermékeket 100 kPa vagy nagyobb nyomás ellenében távolítják el;
k. Nem használt
l. Nem használt
m. Nem használt
n. Nem használt
o. Propellerek, erőátviteli rendszerek, áramtermelő rendszerek és zajcsökkentő rendszerek, az alábbiak szerint:
1. Nem használt
2. Hajókon történő felhasználásra tervezett hajócsavarok, energiatermelő és átviteli rendszerek, az alábbiak szerint:
a. Több mint 30 MW-ra méretezett szabályozható csavaremelkedésű hajócsavar és hajócsavaragy-szerelvények;
b. Belső folyadékhűtésű villamos hajtómotorok, amelyek kimenő teljesítménye meghaladja a 2,5 MW-ot;
c. „Szupravezető” hajómotorok, vagy állandó mágneses villamos hajómotorok 0,1 MW-ot meghaladó kimenő teljesítménnyel;
d. „Kompozit” anyagból készült alkatrészeket tartalmazó erőátviteli tengely-rendszerek, amelyek több mint 2 MW átvitelére képesek;
e. Több mint 2,5 MW-ra méretezett ventilációs vagy alap-ventilációs propeller-rendszerek;
3. Zajcsökkentő rendszerek az 1 000 tonna vagy annál nagyobb vízkiszorítású hajókhoz, az alábbiak szerint:
a. Kifejezetten hang- és rezgés-szigetelésre tervezett víz alatti zajcsökkentő rendszerek, amelyek 500 Hz alatti frekvencián csillapítanak és a dízelmotorok, dízelgenerátor-készletek, gázturbinák, gázturbina-generátor-készletek, hajtómotorok vagy gyorsító-lassító áttételek akusztikai szigetelésére összetett akusztikai szerelvényeket tartalmaznak, és amelyek tömege meghaladja az összeszerelésre kerülő berendezések 30 %-át;
b. ’Aktív zajcsökkentő- vagy kiküszöbölő rendszerek’ vagy mágneses csapágyak, amelyeket kifejezetten erőátviteli rendszerekhez terveztek;
Műszaki megjegyzés:
az ’aktív zajcsökkentő- vagy kiküszöbölő rendszerek’ olyan elektronikus vezérlőrendszerekből állnak, amelyek a forráshoz közvetlenül adott zajcsillapító vagy antivibrációs jelek generálásával képesek aktívan csökkenteni a berendezések rezgését; 8A002 Tengerészeti rendszerek, berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint: folytatás
p. Sugárszivattyú-rendszerek, amelyek az alábbi jellemzők mindegyikével rendelkeznek:
1. kimenő teljesítményük meghaladja a 2,5 MW-ot; és
2. a hajtási hatékonyság javítása, vagy a hajtás által generált víz alatti zajcsökkentés céljából divergens fúvókát és áramlásszabályozó forgólapát technikát használnak;
q. Készülékek víz alatti úszáshoz vagy merüléshez, az alábbiak szerint:
1. zárt körű (lélegeztető) készülékek
2. félig zárt körű (lélegeztető) készülékek
Megjegyzés: A 8A002.q. nem vonja ellenőrzés alá a személyes használatra szolgáló és a felhasználónál lévő egyedi berendezéseket.
N.B.: A kifejezetten katonai felhasználásra tervezett berendezések és eszközök tekintetében lásd a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
r. Kifejezetten búvárok megzavarására tervezett vagy átalakított akusztikus búvárriasztó berendezések, amelyek hangnyomásszintje legfeljebb 200 Hz-es frekvencián legalább 190 dB (vonatkoztatási alap 1 Pa, 1 m-en).
1. megjegyzés A 8A002.r. nem vonja ellenőrzés alá a víz alatti robbanóeszközökön, víz alatti sűrített gázzal működő szeizmikus rezgéskeltőkön (underwater air guns) vagy víz alatti gyúlékony forrásokon alapuló búvárriasztó berendezéseket.
2. megjegyzés: A 8A002.r. pontba beletartoznak a szikraköz-forrást, más néven plazma hangforrást alkalmazó akusztikus búvárriasztó berendezések is.
8BVizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezések
8B001A hajtórendszer-modellek körül az áramlás által keltett akusztikai mezők mérésére tervezett tesztelő vízalagutak, amelyek háttérzaja a 0-500 Hz frekvenciatartományban kevesebb, mint 100 dB (referencia 1 μPa, 1 Hz).
8CAnyagok
8C001Víz alatti alkalmazásra tervezett ’szintaktikus hab’, amely rendelkezik a következők mindegyikével:
N.B.: Lásd még: 8A002.a.4.
a. 1 000 m-t meghaladó tengermélységre tervezték; és
b. Sűrűségük kisebb, mint 561 kg/cm3.
Műszaki megjegyzés:
A ’szintaktikus hab’ műgyanta mátrixba ágyazott műanyagból vagy üvegből készült üreges gömbökből áll.
8DSzoftver
8D001Kifejezetten a 8A, 8B vagy 8C alatt meghatározott berendezések vagy anyagok „kifejlesztéséhez”, „gyártásához” vagy „felhasználásához” tervezett vagy átalakított „szoftver”.
8D002Kifejezetten víz alatti zajcsökkentésre tervezett vagy módosított hajócsavarok „kifejlesztéséhez”, „gyártásához”, javításához, nagyjavításához vagy felújításához tervezett vagy átalakított különleges „szoftver”.
8ETechnológia
8E001A 8A, 8B vagy 8C alatt meghatározott berendezések vagy anyagok „kifejlesztésére”, „gyártására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
8E002Egyéb „technológia”, az alábbiak szerint:
a. Kifejezetten a víz alatti zajcsökkentésre tervezett hajócsavarok „kifejlesztésére”, „gyártására”, javítására, nagyjavítására vagy felújítására szolgáló „technológia”;
b. A 8A001, 8A002.b., 8A002.j., 8A002.o. vagy 8A002.p. által ellenőrzés alá vont berendezések nagyjavítására vagy felújítására szolgáló „technológia”.
c. Az Általános technológiai megjegyzések szerinti, a következők bármelyikének „kifejlesztésére” vagy „gyártására” szolgáló „technológia”:
1. Párnahatás vízi járművek (teljesen zárt szoknyás légpárnás változat), amelyek rendelkeznek a következő jellemzők mindegyikével:
a. 1,25 m-es vagy azt meghaladó hullámmagasságnál maximális névleges sebessége, teljes terhelés mellett meghaladja a 30 csomót;
b. A légpárna nyomása meghaladja a 3 830 Pa-t; és
c. A terheletlen hajó/maximálisan terhelt állapot vízkiszorítási aránya kevesebb, mint 0,70;
2. Párnahatás járművek (merev oldalfalakkal), amelyek maximális névleges sebessége, teljes terhelés mellett meghaladja a 40 csomót, a 3,25 m-es vagy azt meghaladó hullámmagasságnál;
3. Szárnyashajók, a hajót a víz szintje fölé emelő rendszerek automatikus vezérlésére szolgáló aktív rendszerekkel, amelyek maximális méretezési sebessége, teljes terhelés mellett, 3,25 m-es vagy azt meghaladó hullámmagasságnál legalább 40 csomó; vagy
4. ’Félig merülő katamaránok’, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével:
a. Teljes terhelés mellett, 3,25 m-es vagy azt meghaladó hullámmagasságnál, és 35 csomót meghaladó maximális sebességnél a teljes vízkiszorítás terhelt állapotban több mint 500 tonna; vagy
b. Teljes terhelés mellett, 4 m-es vagy azt meghaladó hullámmagasságnál, és 25 csomót meghaladó maximális sebességnél a teljes vízkiszorítás terhelt állapotban több mint 1 500 tonna;
Műszaki megjegyzés:
A ’félig merülő katamaránokat’ a következő képlettel kell meghatározni: a vízi jármű területe az üzemi tervezési merülésnél kevesebb, mint 2x (a vízkiszorítás az üzemi tervezési merülésnél) 2/3.
9. KATEGÓRIA – LÉGTÉR ÉS HAJTÓRENDSZEREK
9ABerendezések, részegységek és alkatrészek
N.B.: A neutron- vagy tranziens ionizáló sugárzás ellen védett, vagy erre méretezett meghajtórendszerek tekintetében lásd a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
9A001Az alábbiak bármelyikével rendelkező légi gázturbina motorok:
N.B.: LÁSD MÉG: 9A101.
a. A 9E003.a., a 9E003.h. vagy a 9E003.i. pontban meghatározott „technológiák” bármelyikét alkalmazza; vagy
1. megjegyzés: 9A001.a. nem vonja ellenőrzése alá azokat a légi gázturbina motorokat, amelyek valamennyi alábbi feltételnek megfelelnek:
a. Egy vagy több uniós tagállam vagy a Wassenaari Megállapodásban részt vevő államok polgári repülésügyi hatóságai hitelesítették; és
b. Olyan nem katonai, legénységgel felszerelt légi jármű meghajtására tervezték, amelyre egy vagy több uniós tagállam vagy a Wassenaari Megállapodásban részt vevő állam polgári repülésügyi hatóságai kiadták az ilyen motortípussal felszerelt repülőgépre vonatkozó alábbi okmányok egyikét:
1. Polgári típusú minősítés; vagy
2. A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által elismert, ezzel egyenértékű dokumentum.
2. megjegyzés: A 9A001.a. nem vonja ellenőrzés alá a valamely uniós tagállam vagy a Wassenaari Megállapodásban részt vevő állam polgári repülésügyi hatósága által jóváhagyott segédhajtóművekhez (APU) tervezett légi gázturbina motorokat.
b. Arra tervezték, hogy több mint 30 percig 1Mach vagy annál nagyobb sebességgel repülő légi járművet működtessen.
9A002’Tengeri gázturbina motorok’ az ISO szabványnak megfelelő min. 24 245 kW standard folytonos teljesítménnyel, és a 35–100 %-os teljesítménytartományban kevesebb, mint 0,219 kg/kWh fajlagos üzemanyag-fogyasztással, és a kifejezetten ezekhez tervezett tartozékok és alkatrészek.
Megjegyzés: A ’tengeri gázturbina motor’ magában foglalja mindazokat az ipari vagy repülőgép-ipari gázturbina motorokat, amelyeket arra alakítottak át, hogy egy hajó számára áramot termeljenek, vagy egy hajót meghajtsanak.
9A003Kifejezetten légi gázturbinás hajtóművekhez tervezett, a 9A003.a., a 9A003.h. vagy a 9E003.i. pontban meghatározott „technológiák” bármelyikét alkalmazó, részegységek vagy alkatrészek az alábbiak valamelyikéhez:
a. A 9A001 alatt meghatározott; vagy
b. Tervezési, vagy gyártási eredete vagy nem uniós tagállambeli vagy a Wassenaari Megállapodásban részt vevő állambeli; vagy ismeretlen a gyártó előtt.
9A004Hordozórakéta, „űreszköz”, „űreszközplatform”, „űreszköz hasznos terhe”, az „űreszköz” fedélzeti rendszerei vagy berendezése, és földi berendezés, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 9A104.
a. Hordozórakéta;
b. „Űreszköz”;
c. „Űreszközplatform”;
9A004 (folytatás)
d. „Űreszköz hasznos terhe”, amely a 3A001.b.1.a.4., 3A002.g., 5A001.a.1., 5A001.b.3., 5A002.a.5., 5A002.a.9., 6A002.a.1., 6A002.a.2., 6A002.b., 6A002.d., 6A003.b., 6A004.c., 6A004.e., 6A008.d., 6A008.e., 6A008.k., 6A008.l. vagy 9A010.c. pontban meghatározott elemeket foglalja magában;
e. Kifejezetten „űreszközökhöz” tervezett fedélzeti rendszer vagy berendezés, amely rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
1. ’Vezérlés és telemetrikus adatkezelés’;
Megjegyzés: A 9A004.e.1. alkalmazásában a ’vezérlés és telemetrikus adatkezelés’ magában foglalja a platform adatainak kezelését, tárolását és feldolgozását..
2. ’Űreszköz hasznos terhét alkotó berendezések adatainak kezelése’ vagy
Megjegyzés: A 9A004.e.1. alkalmazásában az ’űreszköz hasznos terhét alkotó berendezések adatainak kezelése’ magában foglalja az űreszköz hasznos terhét alkotó berendezések adatainak kezelését, tárolását és feldolgozását.
3. ’Helyzet- és keringésellenőrzés’;
Megjegyzés: A 9A004.e.3. alkalmazásában a ’helyzet- és keringésellenőrzés’ magában foglalja a valamely „űreszköz” helyzetének és irányának meghatározását és ellenőrzését biztosító érzékelést és szabályozást.
N.B.: A kifejezetten katonai felhasználásra tervezett berendezések tekintetében lásd a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
f. Kifejezetten „űreszközhöz” tervezett földi berendezés, az alábbiak szerint:
1. Telemetrikus és távirányító berendezés;
2. Szimulátorok.
9A005A 9A006 alatt meghatározott rendszerek vagy alkatrészek bármelyikét tartalmazó folyékony rakétameghajtó rendszerek.
N.B.: LÁSD MÉG: 9A105 ÉS 9A119.
9A006Kifejezetten folyékony rakétahajtóművekhez tervezett rendszerek vagy alkatrészek, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 9A106, 9A108 és 9A120.
a. Kriogén hűtők, igen kis súlyú dewar-edények, kriogén fűtőcsövek vagy kriogén rendszerek, amelyeket kifejezetten űrjárművekben történő felhasználásra terveztek, és amelyek képesek a kriogén folyadék éves veszteségét 30 % alatt tartani;
b. Kriogén tartályok, vagy zártkörű hűtőrendszerek, amelyek alkalmasak arra, hogy 3Mach sebesség folyamatos meghaladására képes „légi járművön”, hordozórakétán vagy „űreszközön” a hőmérsékletet 100 K-en (-173 °C) vagy az alatt tartsák;
c. Hidrogéniszap-tároló, vagy -továbbító rendszerek;
d. Nagynyomású (17,5 MPa feletti) turbószivattyúk, szivattyúalkatrészek, vagy az azokhoz kapcsolódó gázgenerátor, vagy tágulási ciklusú turbinameghajtó rendszerek;
e. Nagynyomású (10,6 MPa feletti) rakétahajtóművek és az ezekhez való fúvókák;
f. A kapilláristartály vagy a pozitív expulzió (azaz rugalmas belső tömlő) elvét alkalmazó hajtóanyag-tároló rendszerek;
g. Folyékony hajtóanyag injektorok 0,381 mm, vagy kisebb átmérőjű kilépőnyílással (1,14 × 10–3 cm2 vagy kisebb nem-cirkuláris kilépőnyílások), amelyeket kifejezetten folyékony rakétamotorokhoz terveztek;
h. Egy darabból álló szén-szén rakétahajtómű kamrák vagy kilépőkúpok 1,4 g/cm3-t meghaladó sűrűséggel és 48 MPa szakítószilárdsággal.
9A007Szilárd rakétameghajtó rendszerek, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével:
N.B.: LÁSD MÉG: 9A107 ÉS 9A119.
a. 1,1MNs feletti teljes impulzuskapacitás;
b. A fajlagos impulzus 2,4 kNs/kg vagy több, amikor a fúvóka tengerszinten, normál környezeti hőmérsékleten, 7 MPa beállított nyomáson fúj ki;
c. A fokozat tömegaránya meghaladja a 88 %-ot, és a szilárd hajtóanyag mennyisége meghaladja a 86 %-ot;
d. A 9A008 alatt meghatározott alkatrészek; vagy
e. Olyan szigetelő és hajtóanyagkötő rendszerek, amelyek közvetlenül rögzített motorkialakítást használnak az ’erős mechanikus kötés’ vagy a szilárd hajtóanyag és a házszigetelés közötti kémiai migráció megakadályozását szolgáló gát biztosítására.
Műszaki megjegyzés:
Az ’erős mechanikus kötés’ a hajtóanyag szilárdságát elérő, vagy azt meghaladó erősség.
9A008Kifejezetten szilárd rakétameghajtó rendszerekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 9A108.
a. Szigetelés és hajtóanyag rögzítő rendszerek, amelyek béléseket alkalmaznak az ’erős mechanikus kötés’ vagy a szilárd hajtóanyag és a házszigetelés közötti kémiai migráció megakadályozását szolgáló gát biztosítására;
Műszaki megjegyzés:
Az ’erős mechanikus kötés’ a hajtóanyag szilárdságát elérő, vagy azt meghaladó erősség.
b. Száltekercselésű „kompozit” motortestek, amelyeknek átmérője nagyobb, mint 0,61 m, vagy amelyeknek ’szerkezeti hatékonysági aránya (PV/W)’ meghaladja a 25 km-t;
Műszaki megjegyzés:
A ’szerkezeti hatékonysági arány (PV/W)’ az égési nyomás (P) és az eszköz térfogat (V) szorzata osztva az össztömeggel (W).
c. Fúvókák 45 kN-t meghaladó tolóerővel vagy 75 mm/s-nál kisebb fúvótorok-kopási sebességgel;
d. Mozgatható fúvókák, vagy másodlagos fluidinjektoros tolóerővektor szabályozó rendszerek, amelyek képesek a következők bármelyikére:
1. ± 5 °-ot meghaladó omni-axiális mozgás;
2. 20 °/s vagy nagyobb szögsebesség vektorforgás; vagy
3. 40 °/s2 vagy nagyobb szögsebesség vektorgyorsulás.
9A009Hibrid rakétameghajtó rendszerek, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével:
N.B.: LÁSD MÉG: 9A109 ÉS 9A119.
a. 1,1MNs feletti teljes impulzuskapacitás; vagy
b. A tolóerő a vákuumba történő kilépés körülményei között mérve nagyobb, mint 220 kN.
9A010Kifejezetten hordozórakétához, hordozórakéta-meghajtórendszerekhez vagy „űreszközhöz” tervezett alkatrészek, rendszerek vagy szerkezetek, az alábbiak szerint:
N.B.: LÁSD MÉG: 1A002 ÉS 9A110.
a. 10 kg tömeget meghaladó és kifejezettem az alábbi anyagok felhasználásával gyártott hordozórakétákhoz tervezett alkatrészek és szerkezetek:
1. Az 1C010.e. pontban meghatározott „rostos vagy szálas anyagokból”, valamint az 1C008 vagy 1C009.b. alatt meghatározott gyantákból álló „kompozit” anyagok;
2. Fém-„mátrix”„kompozit”, az alábbiak valamelyikével megerősítve:
a. Az 1C007. alatt meghatározott anyagok;
b. Az 1C010 alatt meghatározott szervetlen „rostos vagy szálas anyagok”; vagy
c. az 1C002.a. pontban meghatározott aluminidek; vagy
3. Az 1C007 pontban meghatározott kerámia-„mátrix”„kompozit” anyagok;
Megjegyzés: A tömeghatárt az orrkúpoknál nem kell figyelembe venni.
b. Kifejezetten a 9A005–9A009 alatt meghatározott hordozórakéta-meghajtórendszerekhez tervezett, az alábbiak bármelyikének felhasználásával gyártott alkatrészek és szerkezetek:
1. Az 1C010.e. pontban meghatározott „rostos vagy szálas anyagok”, valamint az 1C008 vagy 1C009.b. alatt meghatározott gyanták;
2. Fém-„mátrix”„kompozit”, az alábbiak valamelyikével megerősítve:
a. Az 1C007. alatt meghatározott anyagok;
b. Az 1C010 alatt meghatározott szervetlen „rostos vagy szálas anyagok”; vagy
c. Az 1C002.a. pontban meghatározott aluminidek; vagy
3. Az 1C007 pontban meghatározott kerámia-„mátrix”„kompozit” anyagok;
c. Kifejezetten az „űreszköz” szerkezetek alakváltozásának, vagy dinamikus reakciójának aktív ellenőrzésére tervezett szerkezeti alkatrészek és szigetelő rendszerek;
d. Pulzáló folyékony hajtóanyagú rakétahajtóművek, amelyeknek nyomaték/tömeg aránya eléri vagy meghaladja az 1 kN/kg-ot, válaszideje (az az idő, amely indulástól a teljes névleges nyomaték 90 %-ának eléréséig eltelik) kevesebb, mint 30 ms.
9A011Torlósugaras, szuperszonikus sebességű torlósugaras vagy kombinált ciklusú hajtóművek és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek.
N.B.: LÁSD MÉG 9A111 ÉS 9A118.
9A012Az alábbi „pilóta nélküli légi járművek” („UAV”-k), pilóta nélküli „léghajók”, valamint az ezekhez kapcsolódó rendszerek, berendezések és alkatrészek:
N.B.: LÁSD MÉG: 9A112.
a. Az 'operátor' közvetlen 'természetes látóhatárán' kívüli irányított repülésre tervezett „UAV”-k vagy pilóta nélküli „léghajók”, amelyek rendelkeznek az alábbiak valamelyikével:
1. Rendelkeznek a következők mindegyikével:
a. Legalább 30 perc, de kevesebb, mint egy óra maximális 'üzemidő'; és
b. úgy tervezték, hogy 46,3 km/h (25 csomó) vagy annál nagyobb széllökések esetén is fel tudjanak szállni, és stabilan, irányítottan tudjanak repülni; vagy
2. 1 órás vagy annál nagyobb maximális 'üzemidő';
Műszaki megjegyzések:
1. A 9A012.a. alkalmazásában, az 'operátor' az a személy, aki az „UAV” vagy pilóta nélküli „léghajó” repülését elindítja vagy irányítja.
2. A 9A012.a. alkalmazásában az 'üzemidőt' ISA-feltétekre kell kiszámítani (ISO 2533:1975) tengerszinten, szélcsendben.
3. A 9A012.a. alkalmazásában, a 'természetes látóhatár' segítség nélküli emberi látásra vonatkozik, korrekciós lencsével, vagy anélkül.
b. Kapcsolódó rendszerek, berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint:
1. Nem használt
2. Nem használt
3. Kifejezetten a pilótával rendelkező „légi járművek” vagy pilótával rendelkező „léghajók” 9A012.a. pontban meghatározott „UAV”-vá vagy pilóta nélküli „léghajóvá” történő átalakítására tervezett berendezések vagy alkatrészek;
4. Légbeszívásos reciprok vagy forgó belső égésű motortípusok, amelyeket kifejezetten „UAV”-k vagy pilóta nélküli „léghajók”15 240 m (50 000 láb) feletti meghajtására terveztek vagy módosítottak.
9A101A 9A001 alatt meghatározottaktól eltérő, turbó sugárhajtóművek és turbó légcsavaros hajtóművek, ideértve a következőket:
a. Hajtóművek, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel:
1. A 'maximális tolóerő' meghaladja a 400 N-t (beszerelés előtt), kivéve azokat a polgárinak minősített motorokat, amelyek legnagyobb nyomatéka meghaladja a 8 890 Nt (beszerelés előtt), és
2. Fajlagos üzemanyag-fogyasztása (tengerszinten, statikus körülmények között, az egyezményes légkör felhasználásával) 0,15 kg/N/h vagy annál kisebb;
Műszaki megjegyzés:
A 9A101.a.1. alkalmazásában a 'maximális tolóerő' a gyártó által a hajtóműtípusra vonatkozóan igazolt, beszerelés előtti maximális nyomaték. A polgári típusokhoz tanúsított nyomaték a motortípusra vonatkozóan a gyártó által bemutatott maximális tolóerővel megegyező vagy annál kisebb.
b. „Rakétákban” történő felhasználásra tervezett vagy átalakított motorok, vagy a 9A012 vagy a 9A112.a. alatt meghatározott pilóta nélküli légi járművek,
9A102A 9A012 vagy a 9A112.a. meghatározott pilóta nélküli légi járművekhez tervezett ’turbopropelleres motorrendszerek’, és a kifejezetten azokhoz tervezett alkatrészek, amelyek 'maximális teljesítménye' a 10 kW-ot meghaladja.
Megjegyzés: A 9A102 nem vonja ellenőrzés alá a tanúsítvánnyal rendelkező polgári motorokat.
Műszaki megjegyzések:
1. A 9A102 alkalmazásában a „turbopropelleres motorrendszerek” magukban foglalják az alábbiak mindegyikét:
a. turbotengelyes motor; és
b. erőátviteli rendszer az erőnek a propellerhez való átviteléhez.
2. A 9A102 alkalmazásában a ’maximális teljesítmény’ a beszereletlen helyzetben tengerszinten, statikus körülmények között, az egyezményes légkör felhasználásával elért legnagyobb teljesítmény.
9A104Rakétaszondák legalább 300 km hatótávolsággal.
N.B.: LÁSD MÉG: 9A004.
9A105Folyékony hajtóanyagú rakétamotorok, ideértve a következőket:
N.B.: LÁSD MÉG: 9A119.
a. A 9A005 alatt meghatározottaktól eltérő, „rakétákban” felhasználható folyékony hajtóanyagú rakétamotorok, amelyeket legalább 1,1MNs teljes impulzuskapacitású, folyékony hajtóanyaggal működő meghajtórendszerekbe építettek be, vagy ilyen rendszerekbe történő beépítésre terveztek vagy módosítottak;
b. A 9A005 vagy 9A105.a. alatt meghatározottaktól eltérő, teljes rakétarendszerekben vagy pilóta nélküli légi járművekben felhasználható folyékony hajtóanyagú rakétamotorok, amelyeket legalább 0,841MNs teljes impulzuskapacitású, folyékony hajtóanyaggal működő meghajtórendszerekbe építettek be, vagy ilyen rendszerekbe történő beépítésre terveztek vagy módosítottak.
9A106A 9A006 alatt meghatározottaktól eltérő rendszerek és alkatrészek, amelyeket kifejezetten folyékony rakétahajtóanyag-rendszerekhez terveztek, az alábbiak szerint:
a. „Rakétákban”, a 9A004 pontban meghatározott hordozórakétákban vagy a 9A104 pontban meghatározott rakétaszondákban használható hőfelvevő szigetelések rakétamotor házhoz vagy égéskamrához;
b. „Rakétákban”, a 9A004 pontban meghatározott hordozórakétákban vagy a 9A104 pontban meghatározott rakétaszondákban használható rakétafúvókák;
c. „Rakétákban” használható tolóerővektor vezérlő alrendszerek;
Műszaki megjegyzés:
Példák a 9A106.c. alatt meghatározott tolóerővektoros vezérlés módszereire:
1. Rugalmas fúvóka;
2. Folyadék vagy másodlagos gázinjektálás;
3. Mozgatható hajtómű vagy fúvóka;
4. Tolósugár áramlásának eltérítése (sugáreltérítő síkok, vagy szondák); vagy
5. Tolóerő szabályzó lapok alkalmazása.
d. Folyékony, sűrű szuszpenziójú és kocsonyás halmazállapotú rakétahajtóanyagok (az oxidálóanyagokkal együtt) vezérlőrendszerei, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, amelyeket abból a célból terveztek vagy alakítottak át, hogy 10 g négyzetes középértéket (rms) meghaladó vibrációs környezetben 20 Hz és 2 kHz közötti tartományban üzemeljenek;
Megjegyzés: A 9A106.d. csak a következő szervószelepeket, szivattyúkat és gázturbinákat határozza meg:
a. 7 MPa vagy annál nagyobb abszolút nyomás mellett percenkénti 24 literrel egyenlő vagy annál nagyobb áramlási sebességre tervezett szervószelepek, amelyek 100 ms-nál rövidebb működtetési reakcióidővel rendelkeznek;
b. Folyékony hajtóanyaghoz használt szivattyúk, amelyeknek a tengelyfordulatszáma maximális üzemmódban 8 000 ford/perc vagy nagyobb, kilépő nyomásuk pedig 7 MPa vagy nagyobb.
c. Gázturbinák folyékony hajtóanyaghoz használt turbószivattyúkhoz, amelyek tengelyfordulatszáma maximális üzemmódban 8 000 ford/perc vagy nagyobb.
e. „Rakétákhoz”, a 9A004 alatt meghatározott hordozórakétákhoz vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz használatos égetőkamrák és fúvókák.
9A107A 9A007 alatt meghatározottaktól eltérő, teljes rakétarendszerekben vagy pilóta nélküli légi járművekben felhasználható szilárd hajtóanyagú rakétamotorok, amelyek hatósugara 300 km és teljes impulzuskapacitása 0,841Mns-mal egyenlő vagy annál nagyobb.
N.B.: LÁSD MÉG: 9A119.
9A108A 9A008 alatt meghatározottaktól eltérő alkatrészek, amelyeket kifejezetten szilárd rakétahajtóművekhez terveztek, az alábbiak szerint:
a. „Rakétákhoz”, a 9A004 alatt meghatározott hordozórakétákhoz vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz használatos rakétahajtómű házak és azok „szigetelő” tartozékai;
b. „Rakétákban”, a 9A004 pontban meghatározott hordozórakétákban vagy a 9A104 pontban meghatározott rakétaszondákban használható rakétafúvókák;
c. „Rakétákban” használható tolóerővektor vezérlő alrendszerek;
Műszaki megjegyzések:
Példák a 9A108.c. alatt meghatározott tolóerővektoros vezérlés módszereire:
1. Rugalmas fúvóka;
2. Folyadék vagy másodlagos gázinjektálás;
3. Mozgatható hajtómű vagy fúvóka;
4. Tolósugár áramlásának eltérítése (sugáreltérítő síkok, vagy szondák); vagy
5. Tolóerő szabályzó lapok alkalmazása.
9A109Hibrid rakétahajtóművek és a kifejezetten hozzájuk tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:
a. Teljes rakétarendszerekben és pilóta nélküli légi járművekben felhasználható, 300 km-es hatótávolságú, a 9A009 alatt meghatározottaktól eltérő hibrid rakétahajtóművek 0,841Mns-mal egyenlő vagy annál nagyobb teljes impulzuskapacitással, valamint a kifejezetten hozzájuk tervezett alkatrészek;
b. Kifejezetten a 9A009. alatt meghatározott hibrid rakétahajtóművekhez tervezett, „rakétákban” használható alkatrészek.
N.B.: LÁSD MÉG: 9A009. és 9A119.
9A110A 9A010 alatt meghatározottaktól eltérő kompozit szerkezetek, rétegelt anyagok és ezekből készült termékek, amelyeket kifejezetten ’rakétákban’, illetve a 9A005, 9A007, 9A105, 9A106.c., 9A107., 9A108.c., 9A116 vagy 9A119 alatt meghatározott alrendszerekben történő felhasználásra terveztek.
N.B.: LÁSD MÉG: 1A002.
Műszaki megjegyzés:
A 9A110 alatt a ’rakéta’ 300 km-t meghaladó hatótávolságú teljes rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent.
9A111„Rakétákban” vagy a 9A012 vagy 9A112.a. alatt meghatározott, pilóta nélküli légi járművekben felhasználható pulzáló sugárhajtóművek, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek.
N.B.: LÁSD: 9A011 ÉS 9A118.
9A112A 9A012 alatt meghatározottaktól eltérő „pilóta nélküli légi járművek” („UAV”-k), az alábbiak szerint:
a. 300 km-es hatósugarat elérő „pilóta nélküli légi járművek” („UAV”-k);
b. „Pilóta nélküli légi járművek” („UAV”-k), amelyek rendelkeznek az összes alábbi tulajdonsággal:
1. Rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:
a. Autonóm repülésirányítási és navigációs képesség; vagy
b. Egy emberi operátor látóhatáránkívül történő ellenőrzött repülésre való képesség; és
2. Rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:
a. 20 litert meghaladó kapacitású aeroszoladagoló rendszer/mechanizmus; vagy
b. 20 litert meghaladó kapacitású aeroszoladagoló rendszer/mechanizmus beépítésére tervezték vagy alakították át;
Műszaki megjegyzések:
1. Az aeroszol részecskékből vagy üzemanyag-alkotórészektől különböző folyadékokból, melléktermékekből vagy adalékanyagokból áll, amely a rakomány részeként szétszóródik a légkörben. Aeroszol például a növénypermetezéshez használt növényvédő szer és a mesterséges csapadékképzéshez használt száraz vegyszer.
2. Az aeroszoladagoló rendszer/mechanizmus részét képezik azok a – mechanikus, elektromos, hidraulikus stb. – eszközök, amelyek az aeroszol tárolásához és légkörbe juttatásához szükségesek. Ide tartozik az aeroszol befecskendezésének lehetősége az égéstermékgázba és a légcsavarszélbe.
9A115Indítást biztosító berendezések, az alábbiak szerint:
a. Kezelésre, ellenőrzésre, aktiválásra, vagy indításra szolgáló készülékek és berendezések, amelyeket a 9A004 alatt meghatározott hordozórakétákhoz, a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz, illetve a 9A012 vagy 9A112.a. alatt meghatározott pilóta nélküli légi járművekhez terveztek vagy alakítottak át;
b. Szállításra, kezelésre, ellenőrzésre, aktiválásra vagy indításra szolgáló járművek, amelyeket a 9A004 alatt meghatározott hordozórakétákhoz vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz terveztek vagy alakítottak át.
9A116„Rakétákban” felhasználható visszatérő egységek, és az ezekhez tervezett vagy átalakított berendezések, az alábbiak szerint:
a. Visszatérő egységek;
b. Kerámiából vagy hőfelvevő anyagból készült hőpajzsok és azok alkatrészei;
c. Kistömegű, nagy hőkapacitású anyagokból készült hőelnyelők és azok alkotórészei;
d. Kifejezetten visszatérő egységekhez tervezett elektronikus berendezések.
9A117„Rakétákban” felhasználható indító és leválasztó berendezések és közbülső fokozatok.
N.B.: LÁSD MÉG: 9A121.
9A118„Rakétákban” vagy a 9A012 vagy 9A112.a. alatt meghatározott, pilóta nélküli légi járművekben felhasználható, a 9A011 vagy a 9A111 alatt meghatározott motorok belső égését szabályozó eszközök.
9A119A 9A005, 9A007, 9A009, 9A105, 9A107 és 9A109 alatt meghatározottaktól eltérő, 300 km hatótávolságú teljes rakéta rendszerekben vagy pilóta nélküli légi járművekben felhasználható egyedi rakétafokozatok.
9A120Azok a 9A006 alatt meghatározottaktól eltérő, legalább 500 kg rakomány legalább 300 km-es távolságra való eljuttatására alkalmas rakétarendszerekben használt folyékony rakéta-hajtóanyag tartályok, amelyeket kifejezetten az 1C111 alatt meghatározott hajtóanyagokhoz vagy ’egyéb folyékony hajtóanyagokhoz’ terveztek.
Megjegyzés: A 9A120 alatt említett ’egyéb folyékony hajtóanyagok’ kifejezés magában foglalja a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékében szereplő hajtóanyagokat, de nem korlátozódik azokra.
9A121A kifejezetten a 9A004-ben meghatározott hordozórakétákhoz vagy a 9A104 pontban meghatározott rakétaszondákhoz tervezett köldökzsinór és közbülső elektromos konnektorok.
Műszaki megjegyzés:
A 9A121 alatt említett közbülső konnektorok magukban foglalják a „rakéták”, hordozórakéták vagy rakétaszondák, illetve hasznos terhet alkotó berendezéseik között telepített elektronikus konnektorokat is.
9A350Permetező vagy ködképző rendszerek, amelyeket kifejezetten úgy terveztek vagy módosítottak, hogy megfeleljenek a repülőgépeknek, a „levegőnél könnyebb légi járművek”-nek vagy a pilóta nélküli légi járműveknek, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett, következő alkotórészek:
a. Teljes permetező vagy ködképző rendszerek, amelyek képesek egy folyadékszuszpenzióból percenként két liternél nagyobb áramlási sebességgel 50 μm-nél kisebb ’VMD’-jű kezdeti cseppek előállítására;
b. Aeroszolgeneráló egységek permetelosztó szárnyvezetéke vagy -konzolja, amely képes egy folyadékszuszpenzióból percenként két liternél nagyobb áramlási sebességgel 50 μm-nél kisebb ’VMD’-jű kezdeti cseppek előállítására;
c. Olyan aeroszolgeneráló egységek, amelyeket a 9A350.a. és b. alatt meghatározott rendszerekhez terveztek.
Megjegyzés: Az aeroszolgeneráló egységek olyan berendezések – például fúvókák, forgódobos porlasztók és ezekhez hasonló berendezések –, amelyeket kifejezetten úgy terveztek vagy módosítottak, hogy repülőgépekre szerelhetőek legyenek.
Megjegyzés: A 9A350. nem vonja ellenőrzése alá azokat a permetező és ködképző rendszereket és alkotórészeket, amelyek bizonyítottan nem alkalmasak biológiai ágens előállítására kórokozótartalmú aeroszol formájában.
Műszaki megjegyzések:
1. A kifejezetten repülőgépekhez, a „levegőnél könnyebb légi járművek”-hez vagy a pilóta nélküli légi járművekhez tervezett permetezőberendezések vagy fúvókák esetében a cseppméret a következő módszerek valamelyikével mérendő:
a. lézer-Doppler módszer;
b. lézerdiffrakciós módszer.
2. A 9A350. pontban a ’VMD’ a Volume Median Diameter-t (térgogati középátmérőt) jelenti, és a vízalapú rendszerek esetében ez megegyezik a Mass Median Diameter-rel (tömeg-középátmérő) (MMD).
9BVizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezések
9B001Kifejezetten gázturbina-lapátok, terelőlapátok vagy öntött „lapátvégtömítések” gyártására tervezett berendezések, szerszámok vagy tartozékok, az alábbiak szerint:
a. Irányított kristályosítást végző vagy egykristálynövesztő öntőberendezés;
b. Kifejezetten öntéshez tervezett, tűzálló fémből vagy kerámiából gyártott magok vagy héjak;
c. Irányított kristályosítást végző vagy egykristálynövesztő, additív gyártási technológiát alkalmazó berendezés.
9B002Online (valós idejű) vezérlőrendszerek, eszközök (a szenzorokat is beleértve) vagy automata adatvevő és feldolgozó berendezések, amelyek az összes alábbi jellemzővel rendelkeznek:
a. Kifejezetten gázturbina motorok, szerelvények vagy alkatrészek „fejlesztéséhez” tervezték; és
b. A 9E003.h. vagy a 9E003.i. pont által meghatározott „technológiákat” alkalmazzák.
9B003Kifejezetten a 335 m/s-t meghaladó csúcssebességen és 773 K-t (500 °C) meghaladó hőmérsékleten történő üzemelésre tervezett kefés gázturbina-tömítések „gyártására” vagy vizsgálatára tervezett berendezés, és a kifejezetten ehhez tervezett alkatrészek vagy tartozékok.
9B004A 9E003.a.3., vagy 9E003.a.6. alatt meghatározott „szuperötvözet” titán vagy intermetallikus szárnyszelvény-lemez kombinációk szilárd csatlakoztatására szolgáló szerszámok, matricák vagy rögzítőelemek gázturbinákhoz.
9B005Online (valósidejű) vezérlőrendszerek, eszközök (a szenzorokat is beleértve) vagy automata adatgyűjtő és feldolgozó berendezések, amelyeket kifejezetten a következő valamelyikével való felhasználásra terveztek:
N.B.: NB: 9B105.
a. 1,2Mach vagy annál nagyobb sebességre tervezett szélcsatornák;
Megjegyzés: A 9B005.a. nem vonja ellenőrzés alá a kifejezetten oktatási célokat szolgáló szélcsatornákat, amelyek 250 mm-nél kisebb (belső méretű) ’tesztszakaszmérettel’ rendelkeznek;
Műszaki megjegyzés:
A ’tesztszakaszméret’ a tesztszakasz legnagyobb keresztmetszeténél a kör átmérője, vagy a négyzet oldala, vagy a téglalap hosszabbik oldala.
b. 5Mach fölötti áramlási környezetek szimulálására szolgáló készülékek, ideértve a hot-shot csatornákat, plazmaív csatornákat, rázócsöveket, rázócsatornákat, gázcsatornákat és könnyűgáz-ágyúkat; vagy
c. Szélcsatornák vagy készülékek – kivéve a kétdimenziós (2D) szakaszúakat – amelyek alkalmasak 25 × 106-t meghaladó Reynolds számú áramlás szimulálására.
9B006Akusztikai vibrációs vizsgálókészülék, amely 160 dB és annál nagyobb hangnyomásszintet képes biztosítani (referencia 20 μPa), minimum 4 kW névleges kimenő-teljesítménnyel, ha a vizsgáló cella hőmérséklete meghaladja az 1 273 K-t, (1 000 °C), és a kifejezetten ehhez tervezett kvarc hevítők.
N.B.: LÁSD MÉG: 9B106.
9B007Kifejezetten rakétamotorok integritásának roncsolásmentes (NDT) vizsgálatára tervezett berendezés, kivéve a planáris röntgensugaras vagy alapvető fizikai és vegyi elemzési technikákat alkalmazó berendezéseket.
9B008Közvetlen falfelületi súrlódást mérő jelátalakítók, amelyeket kifejezetten a vizsgáló áramlás 833 K (560 °C) fölötti stagnálási összhőmérsékletén történő működésre terveztek.
9B009Kifejezetten a szakítószilárdság (UTS) min. 60 %-os, vagy annál nagyobb feszültségszintjén és legalább 873 K (600 °C) hőmérsékleten üzemelni képes porkohászati turbinamotor rotoralkatrészek gyártására tervezett eszközök.
9B010Kifejezetten a 9A012 által ellenőrzés alá vont termékek „gyártására” tervezett berendezések.
9B1050,9Mach vagy annál nagyobb sebességű légáram előállítására szolgáló, 'rakétákhoz' és azok alrendszereihez alkalmazható 'aerodinamika-tesztelő létesítmények'.
N.B.: LÁSD MÉG: 9B005.
Megjegyzés: A 9B105 nem vonja ellenőrzés alá a 3Mach vagy annál kisebb sebességre tervezett, 250 mm vagy annál kisebb 'tesztkeresztmetszet mérettel' rendelkező szélcsatornákat.
Műszaki megjegyzések:
1. A 9B105 alatt szereplő 'aerodinamika-tesztelő létesítmények' magukban foglalják a tárgyak fölötti levegőáramlás tanulmányozását szolgáló szélcsatornákat és rázócsatornákat.
2. A 9B105-höz tartozó megjegyzésben a ’teszt-keresztmetszet mérete’ a tesztszakasz legnagyobb keresztmetszeténél a kör átmérője, a négyzet oldala, a téglalap hosszabbik oldala vagy az ellipszis nagyobbik átmérője. A 'tesztkeresztmetszet' az áramlás irányára merőleges metszet.
3. A 9B105 alkalmazásában a ’rakéta’ olyan komplett rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent, melyek hatósugara legalább 300 km.
9B106Szabályozott környezetet biztosító kamrák és visszhangmentes kamrák, az alábbiak szerint:
a. Az alábbi repülési feltételek mindegyikének modellezésére képes, szabályozott környezetet biztosító kamrák:
1. Rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:
a. 15 km vagy annál nagyobb magasság; vagy
b. 223 K (-50 °C) alattitól 398 K (+125 °C) felettiig terjedő hőmérséklet; és
2. Rázóegységet vagy egyéb rázó, vibrációs környezet kialakítására képes vizsgálati berendezést tartalmazó, vagy ’arra tervezett vagy módosított’, ’csupasz asztalon’ mérve 10 g-vel egyenlő vagy annál nagyobb négyzetes középértéket (rms) biztosító vibrációs környezet 20 Hz és 2 kHz közötti tartományban,legalább 5 kN erőhatás mellett;
Műszaki megjegyzések:
1. A 9B106.a.2. olyan rendszereket ír le, amelyek képesek egyetlen hullám-összetevővel (pl. szinuszhullám) vibrációs környezetet gerjeszteni, és olyan rendszereket, amelyek képesek szélessávú véletlenszerű vibrációt gerjeszteni (pl. teljesítmény spektrum);
2. A 9B106.a.2. pontban az ’arra tervezett vagy módosított’ kifejezés azt jelenti, hogy az adott környezetet biztosító kamra megfelelő interfészekkel (pl. szigetelő eszköz) rendelkezik ahhoz, hogy rázó egységet vagy a 2B116 pontban meghatározott rázó vizsgálati berendezést tartalmazzon.
3. A 9B106.a.2. alatt a ’csupasz asztal’ olyan sima, lapos asztalt vagy felületet jelent, amelyen nincs semmilyen illeszték vagy szerelvény.
b. A következő repülési körülmények modellezésére képes szabályozott környezetet biztosító kamrák:
1. 140 dB vagy azt meghaladó (referencia 20 μPa) teljes hangnyomási szintet vagy 4 kW vagy azt meghaladó teljes névleges akusztikus kimenő-teljesítményt biztosító akusztikus környezet; és
2. 15 km vagy annál nagyobb magasság; vagy
3. 223 K (-50 °C) alattitól 398 K (+125 °C) felettiig terjedő hőmérséklet.
9B115Kifejezetten a 9A005–9A009, 9A011, 9A101, 9A102, 9A105–9A109, 9A111, 9A116–9A120 alatt meghatározott rendszerekhez, alrendszerekhez és alkatrészekhez tervezett „gyártó berendezések”.
9B116Kifejezetten a 9A004 alatt meghatározott hordozórakétákhoz, vagy a 9A005–9A009, 9A011, 9A101, 9A102, 9A104–9A109, 9A111, valamint 9A116–9A120 alatt meghatározott rendszerekhez, alrendszerekhez és alkatrészekhez vagy ’rakétákhoz’ tervezett „gyártó létesítmények”.
Műszaki megjegyzés:
A 9B116 alkalmazásában a ’rakéta’ 300 km-t meghaladó hatótávolságú teljes rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent.
9B117Szilárd vagy folyékony meghajtású rakétákhoz vagy rakétamotorokhoz való próbapadok és állványok, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével:
a. Képesek 68 kN-t meghaladó tolóerőt kezelni; vagy
b. Képesek három tengelyirányú tolóerő-összetevőt egy időben mérni.
9CAnyagok
9C108A 9A008 pont alatt meghatározottaktól eltérő „szigetelő” anyag ömlesztett formában, valamint „belső bélelés”, a „rakétákban” használható rakétahajtómű-házakhoz, vagy kifejezetten ’rakétákhoz’ tervezve.
Műszaki megjegyzés:
A 9C108 alatt a ’rakéta’ 300 km-t meghaladó hatótávolságú teljes rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent.
9C110A 9A110 alatt meghatározott kompozit szerkezetekhez, rétegelt anyagokhoz és termékekhez szál vagy rost erősítésű szerves mátrixból vagy fém mátrixból készített, műgyantával impregnált szálerősítésű prepreg, és az azokhoz készített fém bevonatú szálak, amelyek „fajlagos szakítószilárdsága” nagyobb, mint 7,62 × 104 m és a „fajlagos modulusa” nagyobb, mint 3,18 × 106 m.
N.B.: LÁSD MÉG. 1C010 ÉS 1C210.
Megjegyzés: A 9C110 csak azokat a műgyantával impregnált szálerősítésű prepregeket határozza meg, amelyeknél olyan műgyantát használnak, amelynek a kezelés utáni üvegesedési átalakulási hőmérséklete (Tg) 418 K (145 °C) felett van az ASTM D4065 vagy annak megfelelő szabvány előírása szerint.
9DSzoftver
9D001A kifejezetten a 9A001–9A119, a 9B vagy a 9E003 alatt meghatározott berendezések vagy „technológia”„fejlesztéséhez” tervezett vagy átalakított „szoftver”.
9D002A kifejezetten a 9A001–9A119 vagy 9B alatt meghatározott berendezések „gyártásához” tervezett vagy átalakított „szoftver”.
9D003A 9E003.h. alatt meghatározott „technológiát” alkalmazó, és a 9A. alatt meghatározott rendszerek „FADEC rendszereiben” vagy a 9B. alatt meghatározott berendezésekben használt „szoftver”.
9D004Egyéb „szoftver”, az alábbiak szerint:
a. A részletes motormodellezéshez szükséges szélcsatornával vagy repülési vizsgálati adatokkal hitelesített két- vagy háromdimenziós viszkózus „szoftver”;
b. A gázturbinás repülőgépmotorok, szerelvények vagy alkatrészek vizsgálatára szolgáló „szoftver”, amelyet kifejezetten azzal a céllal terveztek, hogy valós idejű üzemmódban adatokat gyűjtsön, redukáljon és elemezzen, és biztosítani tudja a visszacsatolásos vezérlést, beleértve a vizsgálati tételeknek vagy a vizsgálati feltételeknek a vizsgálati folyamat során történő dinamikus szabályozását;
c. Kifejezetten a 9B001.a. vagy 9B001.c. alatt meghatározott berendezésekben való irányított kristályosításra vagy egykristályok növesztése tervezett „szoftver”;
d. Nem használt;
e. Kifejezetten a 9A012 alatt meghatározott berendezések „működtetéséhez” tervezett vagy átalakított „szoftver”.
f. Kifejezetten a légi gázturbinalapátok, terelőlapátok és „lapátvégtömítések” belső hűtőcsatornájának tervezésére tervezett „szoftver”;
g. Az összes alábbi tulajdonsággal rendelkező „szoftver”:
1. Kifejezetten légi gázturbina motorok aerotermikus, aeromechanikus és belsőégési feltételeinek előrejelzésére tervezték; és
2. Az aerotermikus, aeromechanikus és belsőégési feltételekről elméleti modell előrejelzéseket nyújt, amelyeket légi gázturbina motorok tényleges (kísérleti vagy termelési) teljesítményadataival összevetve validáltak.
9D005Kifejezetten a 9A004.e. vagy 9A004.f. alatt meghatározott berendezések működtetéséhez tervezett vagy átalakított „szoftver”.
9D101Kifejezetten a 9B105, 9B106, 9B116, vagy 9B117 alatt meghatározott termékek „felhasználásához” tervezett vagy átalakított „szoftver”.
9D103Kifejezetten a 9A004 alatt meghatározott hordozórakéták, a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondák vagy a 9A005, 9A007, 9A105, 9A106.c., 9A107, 9A108.c.. 9A116 vagy 9A119 alatt meghatározott „rakéták” vagy alrendszerek modellezésére, szimulálására vagy tervezésintegrációjára tervezett „szoftver”.
Megjegyzés: A 9D103 alatt meghatározott „szoftver” ellenőrzés alatt marad, ha a 4A102 alatt meghatározott speciálisan tervezett hardverrel kombinálják.
9D104Kifejezetten a 9A001, 9A005, 9A006.d., 9A006.g., 9A007.a., 9A008.d., 9A009.a., 9A010.d., 9A011, 9A101, 9A102, 9A105, 9A106.c., 9A106.d., 9A107, 9A108.c., 9A109, 9A111, 9A115.a., 9A116.d., 9A117 vagy 9A118 alatt meghatározott termékek „használatára” tervezett vagy átalakított „szoftver”.
9D105Kifejezetten a 9A004 alatt meghatározott hordozórakétákban vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákban vagy 'rakétákban' történő „felhasználásra” tervezett vagy átalakított. a 9D003.e. alatt meghatározottól eltérő „szoftver”, amely egynél több alrendszer funkcióit koordinálja.
Műszaki megjegyzés:
A 9D105 alkalmazásában a ’rakéta’ olyan komplett rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent, melyek hatósugara legalább 300 km.
9ETechnológia
Megjegyzés: A 9E001-9E003 által ellenőrzés alá vont „fejlesztési” vagy „gyártás”-„technológia” gázturbina motorokhoz továbbra is ellenőrzés alatt marad, ha azt javításhoz, átépítéshez vagy nagyjavításhoz alkalmazzák. Az ellenőrzés alól kivételt jelentenek a következők: műszaki adatok, a megrongálódott vagy üzemképtelen egységek kalibrálásával, eltávolításával vagy cseréjével közvetlenül kapcsolatos — beleértve a teljes motorok vagy motormodulok cseréjét is — karbantartás céljára szolgáló rajzok vagy dokumentáció.
9E001A 9A001.b, 9A004–9A012, 9A350, 9B vagy 9D alatt meghatározott berendezések vagy „szoftver”„fejlesztésére” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
9E002A 9A001.b, 9A004–9A011, 9A350 vagy a 9B alatt meghatározott berendezések „gyártására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
N.B.: Az ellenőrzés alá vont szerkezetek, rétegelt anyagok vagy anyagok javításának „technológiája” tekintetében lásd: 1E002.f.
9E003Egyéb „technológia”, az alábbiak szerint:
a. A következő gázturbina motoralkatrészek vagy rendszerek „fejlesztéséhez” vagy „gyártásához”„szükséges”„technológia”:
1. 1,273 K (1 000 °C) hőmérsékleten és 200 MPa feszültség mellett az átlagos élettartam alapján 400 órát meghaladó átlagos feszültségi törési idővel (a 001Miller Index irányban) rendelkező, irányított kristályosodású (DS) vagy egykristály (SC) ötvözetekből készült gázturbinalapátok, terelőlapátok vagy „lapátvégtömítések”;
2. Égőkamrák, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők bármelyikével:
a. 1 883 K-t (1 610 °C) meghaladó 'égőkamrából kimenő hőmérsékleten' történő működésre tervezett termikusan leválasztott kamrák;
b. Nemfém bélések;
c. Nemfém héjak; vagy
d. 1 883 K-t (1 610 °C) meghaladó 'égőkamrából kimenő hőmérsékleten' történő működésre tervezett, és a 9E003.c. pontban meghatározott paramétereknek megfelelő furatokkal rendelkező kamrák;
Megjegyzés: A 9E003.a.2. pontban meghatározott furatokra vonatkozóan „szükséges”„technológia” a furatok geometriájának és elhelyezkedésének levezetésére korlátozódik.
Műszaki megjegyzés:
Az ’égőkamrából kimenő hőmérséklet’ az égőkamra kilépő keresztmetszete és a turbina bemenő terelőlapátjának belépő éle között (azaz az SAE ARP 755A szerint meghatározott T40 motorállomáson mért hőmérséklet) teljes (stagnációs) gázáram-hőmérséklet hozzávetőlegesen kiszámolt átlaga, amikor a motor ’folyamatos motorműködésben’ fut a tanúsított maximális működési hőmérsékleten.
N.B.: A hűtőfuratok „gyártásához”„szükséges”„technológia” tekintetében ld. 9E003.c.
3. Olyan alkatrészek, amelyek az alábbiak valamelyikét képezik:
a. 588 K (315 °C) fölötti működésre tervezett szerves „kompozit” anyagokból gyártották;
b. A következő anyagok bármelyikéből gyártották:
1. Fém-„mátrix”„kompozit”, az alábbiak valamelyikével megerősítve:
a. Az 1C007 alatt meghatározott anyagok.
b. Az 1C010 alatt meghatározott szervetlen „rostos vagy szálas anyagok”; vagy
c. az 1C002.a. pontban meghatározott aluminidek; vagy
2. Az 1C007 pontban meghatározott kerámia-„mátrix”„kompozitok”; vagy
c. Állórész, terelőlapát, szárnylapát, végtömítés, gyűrűs forgólapát-koszorú, tárcsás forgólapát-koszorú vagy 'légáramlás-elosztó csatorna', amelyekre igaz az alábbiak valamelyike:
1. A 9E003.a.3.a. pontban nincsenek meghatározva;
2. Kompresszorokhoz vagy ventillátorokhoz tervezték; és
3. Az 1C010.e. pontban meghatározott anyagból gyártották, az 1C008 által meghatározott gyantával;
Műszaki megjegyzés:
A 'légáramlás-elosztó csatorna' végzi el a levegőtömeg-beáramlás kezdeti elválasztását a bypass és a motor belső szekciói között.
4. 1 373 K (1 100 °C) vagy annál magasabb „gázáram-hőmérsékleten” történő üzemelésre tervezett nem hűtött turbinalapátok, terelőlapátok vagy „lapátvégtömítések”;
5. A 9E003.a.1. alatt meghatározottaktól eltérő hűtött turbinalapátok, terelőlapátok vagy „lapátvégtömítések”, amelyeket 1 693 K (420 °C) vagy annál magasabb ’gázáram-hőmérsékleten’ történő működésre terveztek;
Műszaki megjegyzések:
1. A ’gázáram-hőmérséklet’ a turbinakomponens belépő élén mért teljes (stagnációs) gázáram-hőmérséklet nagyjából kiszámított átlaga, amikor a motor ’folyamatos motorműködésben’ fut a tanúsított vagy meghatározott maximális folyamatos működési hőmérsékleten.
2. A ’folyamatos motorműködés’ a motor olyan működési feltételeit jelzi, amelyek esetén, a motor bemeneténél mért állandó környezetei levegőhőmérséklet és nyomás mellett a motor paramétereiben – például hajtómű-tolóerő/teljesítmény, rpm és egyebek – nincs értékelhető fluktuáció.
6. Merevkötéseket alkalmazó szárnyszelvénylemez lapátkombinációk;
7. A 2E003.b. alatt meghatározott „diffúziós kötési”„technológiát” alkalmazó gázturbina motoralkatrészek;
8. A 1C002.b alatt meghatározott porkohászati anyagokat alkalmazó ’károsodástűrő’ gázturbinamotor rotorjának alkatrészei; vagy
Műszaki megjegyzés:
A ’károsodástűrő’ alkatrészek tervezése a károsodások kialakulását megelőző és súlyosbodását korlátozó módszertan segítségével és szakmailag megalapozottan történik.
9. Nem használt;
10. Nem használt;
11. Széles lapáthúros ventillátorlapátok.
b. A következők bármelyikének „fejlesztéséhez” vagy „gyártásához”„szükséges”„technológia”:
1. Szélcsatorna aeromodellek a szenzorokból az adatokat az adatgyűjtő rendszerbe továbbítani képes, nem intruzív szenzorokkal; vagy
2. „Kompozit” ventilátorlapátok vagy légcsavaros hajtóművek, amelyek 0,55Mach-ot meghaladó repülési sebességnél több, mint 2 000 kW felvételére képesek;
c. A gázturbina motoralkatrészekben lévő hűtőfuratok „gyártásához”„szükséges”„technológia”, amely magában foglalja a 9E003.a.1., 9E003.a.2. vagy 9E003.a.5. pontban meghatározott „technológiák” bármelyikét, és rendelkezik az alábbiak bármelyikével:
1. Rendelkezik a következők mindegyikével:
a. Minimális keresztmetszetük kisebb, mint 0,45 mm2;
b. A 'furatformaarány' 4,52-nél nagyobb; és
c. A ’beépítési szög’ legfeljebb 25 °; vagy
2. Rendelkezik a következők mindegyikével:
a. Minimális keresztmetszetük kisebb, mint 0,12 mm2;
b. A 'furatformaarány' 5,65-nél nagyobb; és
c. A beépítési szög több mint 25 °;
Megjegyzés: A 9E003.c. nem vonja ellenőrzés alá az olyan állandó sugarú hengeres furatok előállítására vonatkozó „technológiát”, amelyek végig egyenesek, bemenetük és kimenetük pedig az alkatrész külső felszínén található.
Műszaki megjegyzések:
1. A 9E003.c alkalmazásában a 'keresztmetszet' az a terület a repülőgépen lévő furatnak a furat tengelyére merőleges területe.
2. A 9E003.c alkalmazásában a 'furatformaarány' a furat tengelyének nominális hossza osztva minimális 'keresztmetszetének' négyzetgyökével.
3. A 9E003.c alkalmazásában a ’beépítési szöget’ a szárnyszelvényre tangenciális síkban kell mérni azon az adott ponton, ahol a furat tengelye behatol a szárnyszelvény felületébe.
4. A 9E003.c. pontban szereplő furatkészítési technikák között szerepel a „lézer”, a vízsugár, valamint az ECM- (elektrokémiai megmunkálás) vagy EDM- (szikraforgácsoló gépek) módszerei.
d. Helikopter erőátviteli rendszerek vagy ferde rotoros vagy ferdeszárnyú „légi jármű” erőátviteli rendszerek „fejlesztéséhez” vagy „gyártásához”„szükséges”„technológia”;
e. A következő jellemzők mindegyikével rendelkező reciprok dízelmotoros földi járműhajtórendszerek „fejlesztésére”, vagy „gyártására” szolgáló „technológia”:
1. A ’háztérfogat’ max. 1,2 m3;
2. A teljes kimenőteljesítmény több mint 750 kW, a 80/1269/EEC, ISO 2534 vagy annak nemzeti megfelelői alapján; és
3. A ’háztérfogatra’ vetített teljesítménysűrűség több mint 700 kW/m3.
Műszaki megjegyzés:
A 9E003.e. pontban a ’háztérfogat’ a következő módon három, egymásra merőleges irányban mért érték eredménye:
Hosszúság : A forgattyús tengely hossza a homlokkarimától a lendkerék homlokfelületéig;
Szélesség:
A következők közül a legszélesebb:
a. Szelepfedéltől szelepfedélig mért külső méret;
b. A hengerfejek külső széleinek méretei; vagy
c. A lendkerékház átmérője;
:
A következők közül a legszélesebb:
a. A forgattyús tengely közép-vonalának mérete a szelepfedél felső síkjáig (vagy a hengerfejig) plusz kétszer a lökethossz; vagy
b. A lendkerékház átmérője.
f. Kifejezetten a nagyteljesítményű dízelmotorokhoz tervezett alkatrészek „gyártásához”„szükséges”„technológia”, ideértve a következőket:
1. Az 1C007 alatt meghatározott kerámiaanyagokat alkalmazó következő alkatrészek mindegyikével rendelkező motorrendszerek „gyártásához”„szükséges”„technológia”:
a. Hengerperselyek;
b. Dugattyúk;
c. Hengerfejek; és
d. Egy vagy több egyéb alkatrész (többek között kipufogónyílások, turbótöltők, szelepvezetők, szelepszerelvények vagy szigetelt üzemanyag-injektorok);
2. A következő jellemzők mindegyikével rendelkező, egyszakaszos kompresszoros turbótöltő rendszerek „gyártásához”„szükséges”„technológia”:
a. A kompresszióarány 4:1 vagy nagyobb;
b. A tömegáramlás nagysága 30–130 kg/perc; és
c. Változtatható áramlási felület a kompresszor- vagy a turbinaszekciókon belül;
3. Olyan üzemanyag-befecskendező rendszerek „gyártásához”„szükséges”„technológia”, amelyek speciálisan tervezett több-üzemanyagos (pl. dízel- vagy turbina üzemanyag) lehetőséggel rendelkeznek, és a viszkozitástartomány a dízelüzemanyagtól (2,5 cSt 310,8 K [37,8 °C] hőmérsékleten) a gázolaj üzemanyagig (0,5 cSt 310,8 K [37,8 °C] hőmérsékleten) tart, és rendelkeznek a következők mindegyikével:
a. A befecskendezett mennyiség meghaladja a 230 mm3 befecskendezés/henger értéket; és
b. Olyan elektronikus ellenőrző berendezések, amelyeket kifejezetten arra terveztek, hogy az üzemanyag sajátosságaitól függően a vezérlő jellemzőket automatikusan kapcsolják ugyanazon nyomatékjellemzőknek a megfelelő szenzorok alkalmazásával történő biztosítására;
g. ’Nagyteljesítményű dízelmotorok’„fejlesztéséhez” vagy „gyártásához”„szükséges”„technológia”, szilárd, gázfázisú vagy folyadékfilm (vagy ezek kombinációi) hengerfalkenéshez, 723 K (450 °C)-nál nagyobb hőmérsékleten történő üzemelésre, és amely hőmérséklet mérése a hengerfalon a dugattyúgyűrű útjának felső pontján történik.
Műszaki megjegyzés:
’Nagyteljesítményű dízelmotorok’ olyan motorok, amelyek effektív átlagnyomása 2 300 ford/perc fordulatszámnál legalább 1,8 MPa, feltéve, hogy a névleges fordulatszám 2 300 ford/perc vagy nagyobb.
h. Gázturbinás hajtóművek „FADEC-rendszereihez” szükséges „technológia” az alábbiak szerint:
1. „Fejlesztési”„technológia” a hajtómű-tolóerő vagy tengely kimeneti teljesítmény szabályozását biztosító „FADEC-rendszerhez” szükséges elemek funkcionális követelményeinek megállapítására (pl. a visszacsatolás-érzékelő időállandói és pontossága, a tüzelőanyagszelep nyitási sebessége);
2. „Fejlesztési” vagy „gyártási”„technológia” a kizárólag a „FADEC-rendszer”-re jellemző ellenőrző és diagnosztikai alkatrészekhez, amelyeket a hajtómű-tolóerő vagy a tengely kimeneti teljesítmény szabályozására használnak;
3. „Fejlesztési”„technológia” a kizárólag a „FADEC-rendszer”-re jellemző szabályozás algoritmusához, beleértve a „forráskódot”, amelyet a hajtómű-tolóerő vagy a tengely kimeneti teljesítmény szabályozására használnak;
Megjegyzés: A 9E003h. pont nem vonja ellenőrzés alá a hajtómű és a sárkány integrálásához kapcsolódó, egy vagy több uniós tagállam vagy a Wassenaari Megállapodásban részt vevő állam polgári repülésügyi hatóságának előírásai alapján általános légi üzemeltetői felhasználás céljára közzéteendő műszaki adatokat (pl. beépítési utasítások, üzemeltetési utasítások, a folyamatos légialkalmassághoz szükséges utasítások) vagy interfész funkciókat (pl. bemeneti-kimeneti jelfeldolgozás,az adott sárkányra vonatkozó tolóerő- vagy tengely kimeneti teljesítményigény).
i. „Technológia” a szabályozható áramlásiút-rendszerekhez, amelyeket arra terveztek, hogy fenntartsák a hajtómű stabilitását a gázgenerátor-turbinák, ventillátor- vagy teljesítményturbinák és hajtófúvókák esetében, az alábbiak szerint:
1. „Fejlesztési”„technológia” a hajtómű-stabilitást fenntartó alkatrészekre vonatkozó funkcionális követelmények megállapításához;
2. „Fejlesztési” vagy „gyártási”„technológia” a kizárólag a szabályozható áramlásiút-rendszerekre jellemző egyedi alkatrészekhez, amelyek fenntartják a hajtómű stabilitását;
3. „Fejlesztési”„technológia” a kizárólag a szabályozható áramlásiút-rendszerekre jellemző szabályozás algoritmusához, beleértve a „forráskódot”, amelyek fenntartják a hajtómű stabilitását.
Megjegyzés: A 9E003.i. nem von ellenőrzés alá semmilyen, az alábbiak valamelyikéhez használt „fejlesztési” vagy „gyártási”„technológiát”:
a. Bemenő terelőlapátok;
b. Változtatható szögű lapátokkal rendelkező ventillátorok vagy légcsavaros hajtóművek;
c. Állítható kompresszor-terelőlapátok;
d. Kompresszorürítő szelepek; vagy
e. Reverz tolóerőhöz szükséges szabályozható áramlási út geometriák.
j. Gázturbinás hajtóművel működő rögzített szárnyú légi járműhöz tervezett szárnybehajtó rendszerek „fejlesztéséhez”„szükséges”„technológia”
N.B.: A rögzített szárnyú légi járműhöz tervezett szárnybehajtó rendszerek „fejlesztéséhez” szükséges „technológia” tekintetében ld. még a katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékét.
9E101
a. A 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a., vagy 9A115–9A121 alatt meghatározott termékek „fejlesztésére” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
b. A 9A012 alatt meghatározott ’UAV’-k vagy a 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a. vagy 9A115–9A121 alatt meghatározott termékek „gyártására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”
Műszaki megjegyzés:
A 9E101.b. pontban az ’UAV’ pilóta nélküli, 300 km-nél nagyobb hatótávolságú légijármű-rendszereket jelent.
9E102A 9A004 alatt meghatározott hordozórakéták, a 9A005–9A011 alatt meghatározott termékek, a 9A012 alatt meghatározott ’UAV’-ok vagy a 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a., 9A115–9A121, 9B105, 9B106, 9B115, 9B116, 9B117, 9D101 vagy 9D103 alatt meghatározott termékek „felhasználására” vonatkozó, az Általános technológiai megjegyzés szerinti „technológia”.
Műszaki megjegyzés:
A 9E102. pontban az ’UAV’ pilóta nélküli, 300 km-nél nagyobb hatótávolságú légijármű-rendszereket jelent.
IIa. MELLÉKLET
EU001. SZÁMÚ UNIÓS ÁLTALÁNOS EXPORTENGEDÉLY
(e rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint)
Az Ausztráliába, Kanadába, Japánba, Új-Zélandra, Norvégiába, Svájcba, ideértve Liechtensteint, valamint az Amerikai Egyesült Államokba irányuló kivitel
Kibocsátó hatóság: Európai Bizottság
1. rész
Ezen általános exportengedély az e rendelet I. mellékletének bármely pontjában szereplő valamennyi kettős felhasználású termékre vonatkozik, kivéve a IIg. mellékletben felsoroltakat.
2. rész
Ez az exportengedély az Unió egészére érvényes a következő rendeltetési helyekre irányuló kivitel esetében:
— Ausztrália
— Kanada
— Japán
— Új-Zéland
— Norvégia
— Svájc, ideértve Liechtensteint
— Amerikai Egyesült Államok
Az engedély felhasználásának feltételei és követelményei
1. Az ezen engedélyt használó exportőröknek értesíteniük kell a letelepedési helyük szerinti tagállam hatáskörrel hatóságait az ezen engedély első alkalommal történő használatáról, az értesítést legkésőbb az első kivitel időpontjától számított 30 napon belül kell megtenni.
Az exportőröknek az egységes vámokmányon keresztül is – annak 44. rovatában az X002 hivatkozási kód feltüntetésével – jelenteniük kell az EU 001 engedély használatát.
2. Ezen engedély nem használható, ha:
— az exportőr tájékoztatást kapott a letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaitól arról, hogy a szóban forgó termékeket vélhetően vagy ténylegesen, részben vagy egészben vegyi, biológiai vagy nukleáris fegyverek, vagy más nukleáris robbanószerkezetek fejlesztésével, gyártásával, kezelésével, működtetésével, karbantartásával, raktározásával, felderítésével, azonosításával vagy forgalmazásával, vagy az ilyen fegyverek célba juttatására alkalmas hordozórakéták fejlesztésével, gyártásával, karbantartásával vagy raktározásával kapcsolatosan kívánják felhasználni, vagy ha az exportőrnek tudomása van arról, hogy a szóban forgó termékeket ilyen célokra kívánják felhasználni;
— az exportőr letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai az exportőr tudomására hozták, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben e rendelet 4. cikke (2) bekezdésében meghatározott katonai célú végfelhasználásra szánják vagy szánhatják egy, a Tanács határozata vagy közös álláspontja vagy az EBESZ határozata alapján, vagy pedig az ENSZ Biztonsági Tanácsa kötelező határozata alapján elrendelt fegyverembargó hatálya alatt álló országban, vagy ha az exportőrnek tudomása van arról, hogy a szóban forgó termékeket a fent megnevezett célokra kívánják felhasználni;
— a szóban forgó termékeket az engedélyben feltüntetett rendeltetési helyen található vámszabad területre vagy vámszabad raktárba viszik ki.
3. A tagállamok határozzák meg az ezen engedély felhasználására vonatkozó jelentéstételi követelményeket, valamint az ezen engedély alapján kivitt termékekre vonatkozó azon kiegészítő tájékoztatást, amelyet az a tagállam kérhet, amelyből a kivitel megvalósul.
A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök ezen engedély első alkalommal történő használatát megelőzően nyilvántartásba vételre jelentkezzenek. A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek.
Adott esetben e pont az első két bekezdésében foglalt követelményeknek a nemzeti általános exportengedélyeket előíró tagállamok által kiadott ilyen engedélyek használatához megállapított követelményeken kell alapulniuk.
IIb. MELLÉKLET
EU002. SZÁMÚ UNIÓS ÁLTALÁNOS EXPORTENGEDÉLY
(e rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint)
Bizonyos kettős felhasználású termékek kivitele egyes rendeltetési helyekre
Kibocsátó hatóság: Európai Unió
1. rész – Termékek
Ezen általános exportengedély az e rendelet I. mellékletében meghatározott következő kettős felhasználású termékekre terjed ki:
— 1A001
— 1A003
— 1A004
— 1C003b-c
— 1C004
— 1C005
— 1C006
— 1C008
— 1C009
— 2B008
— 3A001a3
— 3A001a6-12
— 3A002c-f
— 3C001
— 3C002
— 3C003
— 3C004
— 3C005
— 3C006
2. rész – Rendeltetési helyek
Ezen engedély az Unió egészére érvényes a következő rendeltetési helyekre irányuló kivitel esetében:
— Argentína
— Horvátország
— Izland
— Dél-Afrika
— Dél-Korea
— Törökország
3. rész – A felhasználás feltételei és követelményei
1. Ezen engedély nem jogosít fel termékek kivitelére, ha:
(1) az exportőr tájékoztatást kapott a letelepedési helye szerinti tagállam e rendelet 9. cikke (6) bekezdésében meghatározott, hatáskörrel rendelkező hatóságaitól arról, hogy a szóban forgó termékeket teljes egészében vagy részben az alábbi célokra szánják vagy szánhatják:
a) vegyi, biológiai vagy nukleáris fegyver vagy más nukleáris robbanóeszköz fejlesztésével, gyártásával, kezelésével, működtetésével, karbantartásával, tárolásával, észlelésével, azonosításával vagy terjesztésével kapcsolatos felhasználás vagy az ilyen fegyverek célba juttatására alkalmas hordozórakéták fejlesztése, gyártása, karbantartása vagy tárolása;
b) az e rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott katonai végfelhasználás olyan országban, amelyre a Tanács határozatával vagy közös álláspontjával, vagy az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet határozatával kivetett fegyverembargó, vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának kötelező határozatával kivetett fegyverembargó van érvényben; vagy
c) felhasználás olyan – nemzeti katonai listán szereplő – katonai termékek alkatrészeként vagy részegységeként, amelyet az illető tagállam területéről engedély nélkül vagy a tagállam nemzeti jogszabályaiban előírt engedélyezés megsértésével vittek ki;
(2) az exportőrnek kellő gondossággal történő eljárásra vonatkozó kötelezettsége keretében tudomására jut, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben az 1. albekezdésben említett valamely felhasználásra szánják;
(3) a szóban forgó termékeket az engedélyben feltüntetett rendeltetési helyen található vámszabad területre vagy vámszabad raktárba viszik ki.
2. Az exportőrnek fel kell tüntetnie az X002 uniós hivatkozási számot, valamint az egységes vámokmány 44. rubrikájában jeleznie kell, hogy a termékek kivitele az EU002. számú uniós általános exportengedély alapján történik.
3. Az ezen engedélyt használó exportőr legkésőbb harminc nappal az első kivitelt követően köteles tájékoztatni a székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait az engedély első használatáról, vagy – alternatív lehetőségként és a székhelye szerinti tagállam előírásainak megfelelően – ezen engedély első felhasználását megelőzően. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen engedélyhez kapcsolódóan választott értesítési mechanizmusról. A Bizottság a közölt információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.
A tagállamok határozzák meg az ezen engedély felhasználására vonatkozó jelentéstételi követelményeket, valamint az ezen engedély alapján kivitt termékekre vonatkozó azon kiegészítő tájékoztatást, amelyet az a tagállam kérhet, amelyből a kivitel megvalósul.
A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök ezen engedély első alkalommal történő használatát megelőzően nyilvántartásba vételre jelentkezzenek. A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek, e rendelet 9. cikkének (1) bekezdésére tekintettel.
Adott esetben a második és harmadik bekezdésben foglalt követelményeknek a nemzeti általános exportengedélyeket előíró tagállamok által kiadott ilyen engedélyek használatához megállapított követelményeken kell alapulniuk.
IIc. MELLÉKLET
EU003. SZÁMÚ UNIÓS ÁLTALÁNOS EXPORTENGEDÉLY
(e rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint)
Javítást/cserét követő kivitel
Kibocsátó hatóság: Európai Unió
1. rész – Termékek
1. Ezen általános exportengedély az e rendelet I. mellékletének bármely pontjában szereplő valamennyi kettős felhasználású termékre vonatkozik, kivéve a (2) bekezdésben felsoroltakat, amennyiben:
a) a termékeket karbantartás, javítás vagy csere céljából hozták be újra az Európai Unió vámterületére, és eredeti jellemzőinek megváltozása nélkül viszik ki vagy viszik ki újra a feladó országba, az eredeti exportengedély megadása utáni ötéves időtartamon belül; vagy
b) a termékeket az Európai Unió vámterületére garanciális karbantartás, javítás vagy csere végett újra behozott azonos minőségű és számú termékekért cserébe viszik ki a feladó országba, az eredeti exportengedély megadása utáni ötéves időtartamon belül.
2. Kizárt termékek:
a) a IIg. mellékletben felsorolt valamennyi termék;
b) az e rendelet I. mellékletében szereplő D. és E. fejezetben meghatározott valamennyi termék;
c) az e rendelet I. mellékletében meghatározott alábbi termékek:
— 1A002a
— 1C012a
— 1C227
— 1C228
— 1C229
— 1C230
— 1C231
— 1C236
— 1C237
— 1C240
— 1C350
— 1C450
— 5A001b5
— 5A002a2–5A002a9
— 6A001a2a1
— 6A001a2a5
— 6A002a1c
— 6A008l3
— 8A001b
— 8A001d
— 9A011
2. rész – Rendeltetési helyek
Ezen engedély az Unió egészére érvényes a következő rendeltetési helyekre irányuló kivitel esetében:
Albánia
Argentína
Bosznia-Hercegovina
Brazília
Chile
Kína (beleértve Hongkongot és Makaót is)
Horvátország
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság
Franciaország tengerentúli területei
Izland
India
Kazahsztán
Mexikó
Montenegró
Marokkó
Oroszország
Szerbia
Szingapúr
Dél-Afrika
Dél-Korea
Tunézia
Törökország
Ukrajna
Egyesült Arab Emírségek
3. rész – A felhasználás feltételei és követelményei
1. Ezen engedély csak akkor használható, ha az eredeti kivitelre uniós általános exportengedély szerint került sor, vagy az eredeti exportőr letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai eredeti exportengedélyt adtak azokra a termékekre, amelyeket karbantartásra, javításra vagy cserére később újra behoztak az Európai Unió vámterületére. Ezen engedély csak az eredeti végfelhasználók számára történő kivitel esetén érvényes.
2. Ezen engedély nem jogosít fel termékek kivitelére, ha:
(1) az exportőr tájékoztatást kapott a letelepedési helye szerinti tagállam e rendelet 9. cikkének (6) bekezdésében meghatározott, hatáskörrel rendelkező hatóságaitól arról, hogy a szóban forgó termékeket teljes egészében vagy részben az alábbiak célokra szánják vagy szánhatják:
a) vegyi, biológiai vagy nukleáris fegyver vagy más nukleáris robbanóeszköz fejlesztésével, gyártásával, kezelésével, működtetésével, karbantartásával, tárolásával, észlelésével, azonosításával vagy terjesztésével kapcsolatos felhasználás vagy az ilyen fegyverek célba juttatására alkalmas hordozórakéták fejlesztése, gyártása, karbantartása vagy tárolása;
b) e rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti katonai végfelhasználás, amennyiben a vásárló országra vagy a rendeltetési országra a Tanács határozatával vagy közös álláspontjával vagy az Európai és Biztonsági Együttműködési Szervezet határozatával kivetett fegyverembargó vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának kötelező határozatával kivetett fegyverembargó van érvényben; vagy
c) felhasználás olyan – a nemzeti katonai listán szereplő – katonai termékek alkatrészeként vagy részegységeként, amelyet az illető tagállam területéről engedély nélkül vagy a tagállam nemzeti jogszabályaiban előírt engedélyezés megsértésével vittek ki;
(2) az exportőrnek tudomása van arról, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben az 1. albekezdésben említett valamely felhasználásra szánják;
(3) a szóban forgó termékeket az engedélyben feltüntetett rendeltetési helyen található vámszabad területre vagy vámszabad raktárba viszik ki;
(4) az eredeti engedélyt semmissé nyilvánították, felfüggesztették, módosították vagy visszavonták;
(5) az exportőrnek kellő gondossággal történő eljárásra vonatkozó kötelezettsége keretében tudomására jut, hogy a szóban forgó termékek végfelhasználása különbözik az eredeti exportengedélyben előírttól.
3. Az ezen engedély szerint exportált termékek esetében az exportőr köteles:
(1) a vámhatóságnak beadott exportnyilatkozaton megemlíteni az eredeti exportengedély hivatkozási számát és annak a tagállamnak a nevét, amely az engedélyt megadta, az egységes vámokmány 44. rubrikájában az uniós általános exportengedély X002 EU-referenciaszámát, valamint annak megjelölését, hogy a termékeket az EU003. számú uniós általános exportengedély alapján exportálják;
(2) kérésre ellátni a vámtisztviselőket írásos bizonyítékkal az áru Unióba történő behozatalának dátumára, a termékeken az Unióban elvégzett karbantartásra, javításra vagy cserére és arra vonatkozóan, hogy a termékek ahhoz a végfelhasználóhoz és abba az országba fognak visszatérni, ahonnan azokat az Unióba behozták.
4. Az ezen engedélyt használó exportőr legkésőbb harminc nappal az első kivitelt követően köteles tájékoztatni a székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait az engedély első használatáról, vagy – alternatív lehetőségként és a székhelye szerinti tagállam előírásainak megfelelően – ezen engedély első felhasználását megelőzően. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen engedélyhez kapcsolódóan választott értesítési mechanizmusról. A Bizottság a közölt információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.
A tagállamok határozzák meg az ezen engedély felhasználására vonatkozó jelentéstételi követelményeket, valamint az ezen engedély alapján kivitt termékekre vonatkozó azon kiegészítő tájékoztatást, amelyet az a tagállam kérhet, amelyből a kivitel megvalósul.
A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az engedély első alkalommal történő használatát megelőzően nyilvántartásba vételre jelentkezzenek. A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt az hatáskörrel rendelkező hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek, e rendelet 9. cikkének (1) bekezdésére tekintettel.
Adott esetben a második és harmadik albekezdésben foglalt követelményeknek a nemzeti általános exportengedélyeket előíró tagállamok által kiadott ilyen engedélyek használatához megállapított követelményeken kell alapulniuk.
5. Ezen engedély magában foglalja a ‘javításra’, ‘cserére’ és ‘karbantartásra’ szánt termékeket. Ideérthető az eredeti áru véletlenszerű javulása is, ami – megbízhatósági vagy biztonsági okokból – például egy modern cserealkatrész felhasználásából vagy egy későbbi gyártási szabvány alkalmazásából következhet, feltéve hogy ez nem vonja magával a termékek működési képességeinek javulását, vagy nem látja el a termékeket új vagy kiegészítő funkciókkal.
IId. MELLÉKLET
EU004. SZÁMÚ UNIÓS ÁLTALÁNOS EXPORTENGEDÉLY
(e rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint)
Időszakos kivitel kiállításra vagy vásárra
Kibocsátó hatóság: Európai Unió
1. rész – Termékek
Ezen általános exportengedély az e rendelet I. mellékletének bármely pontjában meghatározott valamennyi kettős felhasználású termékre vonatkozik, kivéve:
a) a IIg. mellékletben felsorolt valamennyi termék;
b) az e rendelet I. mellékletében szereplő D. fejezetben meghatározott valamennyi termék (nem tartozik ide a bemutatóra szánt berendezés megfelelő működéséhez szükséges szoftver);
c) az e rendelet I. mellékletében szereplő E. fejezetben meghatározott valamennyi termék;
d) az e rendelet I. mellékletében meghatározott alábbi termékek:
— 1A002a
— 1C002.b.4
— 1C010
— 1C012.a
— 1C227
— 1C228
— 1C229
— 1C230
— 1C231
— 1C236
— 1C237
— 1C240
— 1C350
— 1C450
— 5A001b5
— 5A002a2–5A002a9
— 6A001
— 6A002a
— 6A008l3
— 8A001b
— 8A001d
— 9A011
2. rész – Rendeltetési helyek
Ezen engedély az Unió egészére érvényes a következő rendeltetési helyekre irányuló kivitel esetében:
Albánia, Argentína, Bosznia és Hercegovina, Brazília, Chile, Dél-Afrika, Dél-Korea, Egyesült Arab Emírségek, Franciaország tengerentúli területei, Horvátország, India, Izland, Kazahsztán, Kína (beleértve Hongkongot és Makaót), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Marokkó, Mexikó, Montenegró, Oroszország, Szerbia, Szingapúr, Törökország, Tunézia és Ukrajna.
3. rész – A felhasználás feltételei és követelményei
1. Ezen engedély engedélyezi az 1. részben felsorolt termékek kivitelét azzal a feltétellel, hogy a kivitel kiállításra vagy vásárra vonatkozó időszakos kivitelt jelent a 6. pontban meghatározottak szerint, és hogy a termékeket az eredeti kiviteltől számított 120 napon belül teljes egészükben és változtatás nélkül újra behozzák az Európai Unió vámterületére.
2. Az exportőr letelepedési helye szerinti tagállam e rendelet 9. cikkének (6) bekezdésében meghatározott, hatáskörrel rendelkező hatósága az exportőr kérésére lemondhat arról a követelményről, hogy az (1) bekezdéssel összhangban a termékeket újra behozzák. A lemondási eljárásra az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében és 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, egyéni engedélyekre vonatkozó eljárás alkalmazandó.
3. Ezen engedély nem jogosít fel termékek kivitelére, ha:
(1) az exportőr tájékoztatást kapott a letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaitól arról, hogy a szóban forgó termékeket teljes egészében vagy részben az alábbiak célokra szánják vagy szánhatják:
a) vegyi, biológiai vagy nukleáris fegyver vagy más nukleáris robbanóeszköz fejlesztésével, gyártásával, kezelésével, működtetésével, karbantartásával, tárolásával, észlelésével, azonosításával vagy terjesztésével kapcsolatos felhasználás vagy az ilyen fegyverek célba juttatására alkalmas hordozórakéták fejlesztése, gyártása, karbantartása vagy tárolása;
b) e rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti katonai végfelhasználás, amennyiben a vásárló országra vagy a rendeltetési országra a Tanács határozatával vagy közös álláspontjával vagy az Európai és Biztonsági Együttműködési Szervezet határozatával kivetett fegyverembargó vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának kötelező határozatával kivetett fegyverembargó van érvényben; vagy
c) felhasználás olyan – a nemzeti katonai listán szereplő – katonai termékek alkatrészeként vagy részegységeként, amelyet az illető tagállam területéről engedély nélkül vagy a tagállam nemzeti jogszabályaiban előírt engedélyezés megsértésével vittek ki;
(2) az exportőrnek tudomása van arról, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben az 1. albekezdésben említett valamely felhasználásra szánják;
(3) a szóban forgó termékeket az engedélyben feltüntetett rendeltetési helyen található vámszabad területre vagy vámszabad raktárba viszik ki;
(4) az exportőrt valamely, hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatta vagy másként (például a gyártótól kapott tájékoztatás révén) tudomása van arról, hogy a szóban forgó termékeket a hatáskörrel rendelkező hatóság nemzetbiztonsági megjelöléssel bizalmasnak minősítette a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL (EU bizalmas) jelölésnek megfelelő vagy ennél szigorúbb jelöléssel;
(5) az exportőr nem tudja garantálni azok eredeti állapotukban, bármely alkatrész vagy szoftver eltávolítása, másolása vagy terjesztése nélkül történő visszajuttatását, vagy ha a bemutatóhoz technológiaátadás is kapcsolódik;
(6) a szóban forgó termékeket magánjellegű kiállítás vagy bemutatás céljából (pl. házon belüli kiállítótermekbe) viszik ki;
(7) a szóban forgó termékeket bármely gyártási folyamatba való integrálásra szánják;
(8) a szóban forgó termékeket azok eredeti felhasználási céljára használják fel, kivéve a tényleges bemutatásra megkívánt minimális mértékig, anélkül azonban, hogy az egyedi teszteredményeket harmadik felek számára hozzáférhetővé tennék;
(9) a kivitel kereskedelmi ügylet eredményeképpen történik, különösen a szóban forgó termékek eladása, bérlése vagy lízingje esetében;
(10) a szóban forgó termékeket kiállításon vagy vásáron kizárólag eladási, bérleti vagy lízingelési szándékkal tárolják anélkül, hogy azokat kiállítanák vagy bemutatnák;
(11) az exportőr olyan intézkedéseket tesz, amelyek megakadályozzák őt abban, hogy a szóban forgó termékeket saját ellenőrzése alatt tartsa az időszakos kivitel teljes ideje alatt.
4. Az exportőrnek fel kell tüntetnie az X002 uniós hivatkozási számot, valamint az egységes vámokmány 44. rubrikájában jeleznie kell, hogy a termékek kivitele az EU004. számú uniós általános exportengedély alapján történik.
5. Az ezen engedélyt használó exportőr legkésőbb harminc nappal az első kivitelt követően köteles tájékoztatni a székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait az engedély első használatáról, vagy – alternatív lehetőségként és a székhelye szerinti tagállam előírásainak megfelelően – ezen engedély első felhasználását megelőzően. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen engedélyhez kapcsolódóan választott értesítési mechanizmusról. A Bizottság a közölt információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.
A tagállamok határozzák meg az ezen engedély felhasználására vonatkozó jelentéstételi követelményeket, valamint az ezen engedély alapján kivitt termékekre vonatkozó azon kiegészítő tájékoztatást, amelyet az a tagállam kérhet, amelyből a kivitel megvalósul.
A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az engedély első alkalommal történő használatát megelőzően nyilvántartásba vételre jelentkezzenek. A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt az hatáskörrel rendelkező hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek, e rendelet 9. cikkének (1) bekezdésére tekintettel.
Adott esetben a második és harmadik albekezdésben foglalt követelményeknek a nemzeti általános exportengedélyeket előíró tagállamok által kiadott ilyen engedélyek használatához megállapított követelményeken kell alapulniuk.
6. Ezen engedély alkalmazásában ‘kiállítás vagy vásár’ minden olyan meghatározott időtartamú, kereskedelmi célú esemény, amelyen kiállítók vonultatják fel termékeiket üzleti látogatók vagy a nagyközönség számára.
IIe. MELLÉKLET
EU005. SZÁMÚ UNIÓS ÁLTALÁNOS EXPORTENGEDÉLY
(e rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint)
Távközlés
Kibocsátó hatóság: Európai Unió
1. rész – Termékek
Ezen általános exportengedély az e rendelet I. mellékletében meghatározott következő kettős felhasználású termékekre terjed ki:
a) az 5. kategória 1. részében található termékek:
i. i. termékek, köztük az 5A001b2 és az 5A001c és d alatt meghatározott, különlegesen tervezett vagy fejlesztett alkatrészek és ezek tartozékai,
ii. az 5B001 és 5D001 alatt meghatározott termékek, amennyiben vizsgáló-, ellenőrző- és gyártóberendezésre vonatkoznak, valamint az i. pontban említett termékekhez való szoftver;
b) az 5E001a által vezérelt technológia, amennyiben az a) pont alatt meghatározott termékek üzembe helyezéséhez, üzemeltetéséhez, karbantartásához vagy javításához szükséges, és ugyanazon végfelhasználóknak szánják.
2. rész – Rendeltetési helyek
Ezen engedély az Unió egészére érvényes a következő rendeltetési helyekre irányuló kivitel esetében:
Argentína, Dél-Afrika, Dél-Korea, Horvátország, India, Kína (beleértve Hongkongot és Makaót), Oroszország, Törökország és Ukrajna.
3. rész – A felhasználás feltételei és követelményei
1. Ezen engedély nem jogosít fel termékek kivitelére, ha:
(1) az exportőr tájékoztatást kapott a letelepedési helye szerinti tagállam e rendelet 9. cikke (6) bekezdésében meghatározott, hatáskörrel rendelkező hatóságaitól arról, hogy a szóban forgó termékeket teljes egészében vagy részben az alábbi célokra szánják vagy szánhatják:
a) vegyi, biológiai vagy nukleáris fegyver vagy más nukleáris robbanóeszköz fejlesztésével, gyártásával, kezelésével, működtetésével, karbantartásával, tárolásával, észlelésével, azonosításával vagy terjesztésével kapcsolatos felhasználás vagy az ilyen fegyverek célba juttatására alkalmas hordozórakéták fejlesztése, gyártása, karbantartása vagy tárolása;
b) e rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti katonai végfelhasználás, amennyiben a vásárló országra vagy a rendeltetési országra a Tanács határozatával vagy közös álláspontjával vagy az Európai és Biztonsági Együttműködési Szervezet határozatával kivetett fegyverembargó vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának kötelező határozatával kivetett fegyverembargó van érvényben;
c) felhasználás olyan – a nemzeti katonai listán szereplő – katonai termékek alkatrészeként vagy részegységeként, amelyet az illető tagállam területéről engedély nélkül vagy a tagállam nemzeti jogszabályaiban előírt engedélyezés megsértésével vittek ki; vagy
d) az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott emberi jogok, demokratikus elvek vagy szólásszabadság megsértésével kapcsolatos felhasználás a mobiltelefonok és szöveges üzenetek megfigyelésére és az internethasználat célzott felügyeletére (pl. megfigyelőközpontokon és törvényes lehallgatási átviteli módszereken keresztül) lehallgatási technológiák és digitális adattovábbító eszközök használata révén;
(2) az exportőrnek kellő gondossággal történő eljárásra vonatkozó kötelezettsége keretében tudomására jut, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben az 1. albekezdésben említett valamely felhasználásra szánják;
(3) az exportőr kellő gondossággal történő eljárásra vonatkozó kötelezettsége keretében tudomására jut, hogy a szóban forgó termékeket az ezen melléklet 2. részében vagy a IIa. melléklet 2. részében fel nem sorolt rendeltetési helyre vagy a tagállamokba újra kiviszik;
(4) a szóban forgó termékeket az engedélyben feltüntetett rendeltetési helyen található vámszabad területre vagy vámszabad raktárba viszik ki.
2. Az exportőrnek fel kell tüntetnie az X002 uniós hivatkozási számot, valamint az egységes vámokmány 44. rubrikájában jeleznie kell, hogy a termékek kivitele az EU005. számú uniós általános exportengedély alapján történik.
3. Az ezen engedélyt használó exportőr legkésőbb harminc nappal az első kivitelt követően köteles tájékoztatni a székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait az engedély első használatáról, vagy – alternatív lehetőségként és a székhelye szerinti tagállam előírásainak megfelelően – ezen engedély első felhasználását megelőzően. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen engedélyhez kapcsolódóan választott értesítési mechanizmusról. A Bizottság a közölt információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.
A tagállamok határozzák meg az ezen engedély felhasználására vonatkozó jelentéstételi követelményeket, valamint az ezen engedély alapján kivitt termékekre vonatkozó azon kiegészítő tájékoztatást, amelyet az a tagállam kérhet, amelyből a kivitel megvalósul.
A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az engedély első alkalommal történő használatát megelőzően nyilvántartásba vételre jelentkezzenek. A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt az hatáskörrel rendelkező hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek, e rendelet 9. cikkének (1) bekezdésére tekintettel.
Adott esetben a második és harmadik albekezdésben foglalt követelményeknek a nemzeti általános exportengedélyeket előíró tagállamok által kiadott ilyen engedélyek használatához megállapított követelményeken kell alapulniuk.
IIf. MELLÉKLET
EU006. SZÁMÚ UNIÓS ÁLTALÁNOS EXPORTENGEDÉLY
(e rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint)
Vegyszerek
1. rész – Termékek
Ezen általános exportengedély az e rendelet I. mellékletében meghatározott következő kettős felhasználású termékekre terjed ki:
1C350:
1. Tiodiglikol (111-48-8)
2. Foszfor-oxiklorid (10025-87-3)
3. Dimetil-metil-foszfonát (756-79-6)
5. Metil-foszfinil-diklorid (676-97-1)
6. Dimetil-foszfit (DMP) (868-85-9)
7. Foszfor-triklorid (7719-12-2)
8. Trimetil-foszfit (TMP) (121-45-9)
9. Tionil-klorid (7719-09-7)
10. 3-hidroxi-1-metil-piperidin (3554-74-3)
11. N,N-diizopropil-ß-aminoetil-klorid (96-79-7)
12. N,N-diizopropil-ß-aminoetán-tiol (5842-07-9)
13. Quinuclidin-3-ol (1619-34-7)
14. Kálium-fluorid (7789-23-3)
15. 2-klór-etanol (107-07-3)
16. Dimetil-amin (124-40-3)
17. Dietil-etil-foszfonát (78-38-6)
18. Dietil-N,N-dimetil-foszforamidát (2404-03-7)
19. Dietil-foszfit (762-04-9)
20. Dimetil-amin-hidroklorid (506-59-2)
21. Etil-foszfinil-diklorid (1498-40-4)
22. Etil-foszfonil-diklorid (1066-50-8)
24. Hidrogén-fluorid (7664-39-3)
25. Metil-benzilát (76-89-1)
26. Metil-foszfinil-diklorid (676-83-5)
27. N,N-diizopropil-ß-amino-etanol (96-80-0)
28. Pinakolil-alkohol (464-07-3)
30. Trietil-foszfit (122-52-1)
31. Arzén-triklorid (7784-34-1)
32. Benzilsav (76-93-7)
33. Dietil-metil-foszfonit (15715-41-0)
34. Dimetil-etil-foszfonát (6163-75-3)
35. Etil-foszfinil-difluorid (430-78-4)
36. Metil-foszfinil-difluorid (753-59-3)
37. 3-kvinuklidinol (3731-38-2)
38. Foszfor-pentaklorid (10026-13-8)
39. Pinakolon (75-97-8)
40. Kálium-cianid (151-50-8)
41. Kálium-bifluorid (7789-29-9)
42. Ammónium-hidrogén-fluorid vagy ammónium-bifluorid (1341-49-7)
43. Nátrium-fluorid (7681-49-4)
44. Nátrium-bifluorid (1333-83-1)
45. Nátrium-cianid (143-33-9)
46. Trietanol-amin (102-71-6)
47. Foszfor-pentaszulfid (1314-80-3)
48. Diizopropil-amin (108-18-9)
49. Dietil-amino-etanol (100-37-8)
50. Nátrium-szulfid (1313-82-2)
51. Kén-monoklorid (10025-67-9)
52. Kén-diklorid (10545-99-0)
53. Trietanol-amin-hidroklorid (637-39-8)
54. N,N-diizopropil-ß-aminoetil-klorid-hidroklorid (4261-68-1)
55. Metilfoszfon sav (993-13-5)
56. Dietil-metilfoszfonát (683-08-9)
57. N,N–Dimetilamino-foszforsav-diklorid (677-43-0)
58. Triizopropil-foszfit (116-17-6)
59. Etil-dietanol-amin (139-87-7)
60. O,O-Dietil-tiofoszforsav (2465-65-8)
61. O,O-Dietil-ditiofoszforsav (298-06-6)
62. Nátrium-szilícium-hexafluorid (16893-85-9)
63. Metil-diklór-tiofoszfát (676-98-2)
1C450.a:
4. Foszgén: karbonil-diklorid (75-44-5)
5. Cianogén-klorid (506-77-4)
6. Hidrogén-cianid (74-90-8)
7. Klórpikrin: triklór-nitro-metán (76-06-2)
1C450.b:
1. A katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékében és az 1C350 alatt meghatározottaktól eltérő olyan vegyületek, amelyek tartalmaznak egy olyan foszforatomot, amihez egy (normál- vagy izo-) metil-, etil- vagy propil- csoport kötődik, de további szénatomok nem
2. Az 1C350.57 alatt meghatározott N,N-Dimetilamino-foszforsav-dikloridtól eltérő N,N-dialkil-(metil, etil vagy propil [normál- vagy izo-])-foszforamido-dihalidok
3. Az 1C350 alatt meghatározott dietil-N,N-dimetil-foszforamidáttól eltérő dialkil-(metil, etil vagy propil [normál- vagy izo-]) N,N-dialkil-(metil, etil vagy propil [normál- vagy izo-])-foszforamidátok
4. Az 1C350 alatt meghatározott N,N-di-izopropil-béta-amino-etil-kloridtól, vagy N,N-di-izopropil-béta-amino-etil-klorid-hidrokloridtól eltérő N,N-dialkil-(metil, etil, propil [normál- vagy izo-])-aminoetil-2-kloridok és a megfelelő protonált sók
5. Az 1C350. alatt meghatározott N,N-di-izopropil-béta-amino-etanoltól (96-80-0) és N,N-dietil-amino-etanoltól (100-37-8) eltérő N,N-dialkil-(metil, etil, propil [normál- vagy izo-])-amino-etán-2-olok és a megfelelő protonált sók;
6. Az 1C350 alatt meghatározott N,N-di-izopropil-béta-amino-etán-2-tioltól eltérő N,N-dialkil-(metil, etil, propil [normál- vagy izo-])-amino-etán-2-tiolok és a megfelelő protonált sók;
8. Metil-dietanol-amin (105-59-9)
2. rész – Rendeltetési helyek
Ezen engedély az Unió egészére érvényes a következő rendeltetési helyekre irányuló kivitel esetében:
Argentína, Dél-Korea, Horvátország, Izland, Törökország és Ukrajna.
3. rész – A felhasználás feltételei és követelményei
1. Ezen engedély nem jogosít fel termékek kivitelére, ha:
(1) az exportőr tájékoztatást kapott a letelepedési helye szerinti tagállam e rendelet 9. cikke (6) bekezdésében meghatározott, hatáskörrel rendelkező hatóságaitól arról, hogy a szóban forgó termékeket teljes egészében vagy részben az alábbi célokra szánják vagy szánhatják:
a) vegyi, biológiai vagy nukleáris fegyver vagy más nukleáris robbanóeszköz fejlesztésével, gyártásával, kezelésével, működtetésével, karbantartásával, tárolásával, észlelésével, azonosításával vagy terjesztésével kapcsolatos felhasználás vagy az ilyen fegyverek célba juttatására alkalmas hordozórakéták fejlesztése, gyártása, karbantartása vagy tárolása;
b) e rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti katonai végfelhasználás, amennyiben a vásárló országra vagy a rendeltetési országra a Tanács határozatával vagy közös álláspontjával vagy az Európai és Biztonsági Együttműködési Szervezet határozatával kivetett fegyverembargó vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának kötelező határozatával kivetett fegyverembargó van érvényben; vagy
c) felhasználás olyan – a nemzeti katonai listán szereplő – katonai termékek alkatrészeként vagy részegységeként, amelyet az illető tagállam területéről engedély nélkül vagy a tagállam nemzeti jogszabályaiban előírt engedélyezés megsértésével vittek ki;
(2) az exportőrnek kellő gondossággal történő eljárásra vonatkozó kötelezettsége keretében tudomására jut, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben az 1. albekezdésben említett valamely felhasználásra szánják;
(3) az exportőr kellő gondossággal történő eljárásra vonatkozó kötelezettsége keretében tudomására jut, hogy a szóban forgó termékeket az ezen melléklet 2. részében vagy a IIa. melléklet 2. részében fel nem sorolt rendeltetési helyre vagy a tagállamokba újra kiviszik; vagy
(4) a szóban forgó termékeket az engedélyben feltüntetett rendeltetési helyen található vámszabad területre vagy vámszabad raktárba viszik ki.
2. Az exportőrnek fel kell tüntetnie az X002 uniós hivatkozási számot, valamint az egységes vámokmány 44. rubrikájában jeleznie kell, hogy a termékek kivitele az EU006. számú uniós általános exportengedély alapján történik.
3. Az ezen engedélyt használó exportőr legkésőbb harminc nappal az első kivitelt követően köteles tájékoztatni a székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait az engedély első használatáról, vagy – alternatív lehetőségként és a székhelye szerinti tagállam előírásainak megfelelően – ezen engedély első felhasználását megelőzően. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen engedélyhez kapcsolódóan választott értesítési mechanizmusról. A Bizottság a közölt információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.
A tagállamok határozzák meg az ezen engedély felhasználására vonatkozó jelentéstételi követelményeket, valamint az ezen engedély alapján kivitt termékekre vonatkozó azon kiegészítő tájékoztatást, amelyet az a tagállam kérhet, amelyből a kivitel megvalósul.
A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az engedély első alkalommal történő használatát megelőzően nyilvántartásba vételre jelentkezzenek. A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt az hatáskörrel rendelkező hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek, e rendelet 9. cikkének (1) bekezdésére tekintettel.
Adott esetben a második és harmadik albekezdésben foglalt követelményeknek a nemzeti általános exportengedélyeket előíró tagállamok által kiadott ilyen engedélyek használatához megállapított követelményeken kell alapulniuk.
IIg. MELLÉKLET
(Az e rendelet 9. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és az e rendelethez csatolt IIa., IIc. és IId. mellékletben említett jegyzék)
A tételek nem minden esetben adják meg a termékek teljes leírását és az I. mellékletben található kapcsolódó megjegyzéseket. A termékek teljes megnevezését csak az I. melléklet tartalmazza.
Egy terméknek ebben a mellékletben történő említése nem érinti az I. mellékletben található általános szoftvermegjegyzést (General Software Note, GSN).
— A IV. mellékletben meghatározott valamennyi termék.
— 0C001 – „Természetes urán” vagy „szegényített urán” vagy tórium, fém, ötvözet, vegyület vagy koncentrátum formájában és bármilyen más anyag, amely fent említettek közül egyet vagy többet tartalmaz,
— 0C002 – A IV. mellékletben meghatározottaktól eltérő »különleges hasadóanyag«,
— 0D001 – A 0. kategóriában meghatározott áruk „fejlesztésére”, „gyártására” és „felhasználására” tervezett vagy átalakított „szoftver”, amennyiben a 0C001-re vagy a IV. mellékletből kizárt 0C002 termékekre vonatkozik,
— 0E001 – A 0. kategóriában meghatározott áruk „fejlesztésére”, „gyártására” és „felhasználására” tervezett vagy átalakított, a nukleáris technológiai megjegyzés szerinti „technológia”, amennyiben a 0C001-re vagy a IV. mellékletből kizárt 0C002 termékekre vonatkozik,
— 1A102 – A 9A004 alatt meghatározott hordozórakétákhoz vagy a 9A104 alatt meghatározott rakétaszondához tervezett, újratelített pirolizált szén-szén anyagok,
— 1C351 – Humán és állati patogének és „toxinok”,
— 1C353 – Genetikai elemek és a géntechnológiával módosított szervezetek,
— 1C354 – Növényi patogének,
— 1C450.a.1 Amiton: O,O-dietil-S-[2-(dietil-amino)-etil] foszfor-tiolát (78-53-5) és a megfelelő alkilezett vagy protonált sók,
— 1C450.a.2 PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluor-2-(trifluor-metil)-1-propén (382-21-8),
— 7E104 – A rakéta röppályájának optimalizálása céljából a repülésvezérlési, irányítási és meghajtási adatok repülésirányító rendszerbe történő integrálására szolgáló „technológia”,
— 9A009.a Hibrid rakétahajtómű-rendszer 1,1MN feletti teljes impulzuskapacitással,
— 9A117 – „Rakétákban” felhasználható indító és leválasztó berendezések és közbülső fokozatok.
IIIa. MELLÉKLET
(az egyedi exportengedély és a globális exportengedély formanyomtatványainak mintája)
(e rendelet 14. cikke (1) bekezdése szerint)
A tagállamok az exportengedélyek kiadása során törekednek az engedély (egyedi vagy globális) jellegének feltüntetésére a formanyomtatványon.
Ez az exportengedély a lejárati időpontig az Európai Unió valamennyi tagállamában érvényes.
IIIb. MELLÉKLET
(brókertevékenységi engedély formanyomtatványának mintája)
(e rendelet 14. cikke (1) bekezdése szerint)
IIIc. MELLÉKLET
A NEMZETI ÁLTALÁNOS EXPORTENGEDÉLYEK NEMZETI HIVATALOS LAPBAN TÖRTÉNŐ KIADÁSÁNAK KÖZÖS ELEMEI
(e rendelet 9. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerint)
1. Az általános exportengedély címe
2. Az engedélyt kibocsátó hatóság
3. EK-érvényesség. A következő szöveget kell alkalmazni:
„Ez az exportengedély a 428/2009/EK rendelet 9. cikk (2) bekezdése alapján került kiadásra. Ez az engedély a rendelet 9. cikk (2) bekezdése alapján az Európai Unió valamennyi tagállamában érvényes.”
Érvényesség: a nemzeti joggyakorlatnak megfelelően.
4. Érintett tételek: a következő bevezető szöveget kell alkalmazni:
„Ez az exportengedély a következő tételekre terjed ki:”
5. Érintett célországok: a következő bevezető szöveget kell alkalmazni:
„Ez az exportengedély a következő célországokra érvényes:”
6. Feltételek és követelmények
IV. MELLÉKLET
(Az e rendelet 22. cikke (1) bekezdésében említett jegyzék)
A tételek nem minden esetben tartalmazzák a termékek teljes megnevezését és az I. melléklet hozzá tartozó megjegyzéseit ( 12 ). Csak az I. melléklet tartalmazza a termékek teljes megnevezését.
Egy termék ebben a mellékletben történő említése nem érinti az I. melléklet tömegcikk jellegű termékekre vonatkozó előírásainak alkalmazását.
I. RÉSZ
(Nemzeti Általános Engedély lehetősége a Közösségen belüli kereskedelemben)
Lopakodó technológiai termékek
1C001 |
Speciálisan az elektromágneses hullámok elnyelésére tervezett anyagok vagy belsőleg vezető polimerek. NB: LÁSD MÉG: 1C101. |
1C101 |
Az 1C001 alatt meghatározottaktól eltérő, 'rakétákban' és 'rakéta'-alrendszerekben vagy a 9A012 alatt meghatározott pilóta nélküli légi járművekben felhasználható, a csökkentett észlelhetőség érdekében – úgy mint radarvisszaverő-képesség, ibolyántúli/infravörös és akusztikus jelek – alkalmazott anyagok és eszközök. Megjegyzés: az 1C101 nem vonja ellenőrzés alá a kizárólag polgári alkalmazásra kialakított anyagokat. Műszaki megjegyzés: Az 1C101 alatt a 'rakéta' olyan komplett rakétarendszereket és pilóta nélküli légijármű-rendszereket jelent, melyek hatósugara legalább 300 km. |
1D103 |
Kifejezetten a csökkentett észlelhetőség – úgymint radarvisszaverő- képesség, ibolyántúli/infravörös és akusztikus jelek – elemzésére tervezett "szoftver". |
1E101 |
Az 1C101 vagy 1D103 alatt meghatározott áruk "felhasználására" vonatkozó, az általános technológiai megjegyzés szerinti "technológia". |
1E102 |
Az 1D103 alatt meghatározott "szoftver" "fejlesztésére" vonatkozó, az általános technológiai megjegyzés szerinti "technológia". |
6B008 |
Impulzus radar keresztmetszetmérő rendszerek, melyek átviteli impulzus szélessége legfeljebb 100 ns, és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek. NB: LÁSD MÉG: 6B108. |
6B108 |
'Rakétákban' használható, speciálisan radar keresztmetszet mérésre tervezett rendszerek és alrendszereik. |
A közösségi stratégiai ellenőrzés alá tartozó termékek
1A007 |
Kifejezetten gyújtás kiváltására tervezett elektromos berendezések és eszközök, valamint energetikai anyagokat tartalmazó eszközök, az alábbiak szerint: NB: LÁSD MÉG KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE, 3A229 ÉS 3A232. a. Az alábbi 1A007 b. pontban meghatározott többszörös vezérlésű robbanóanyag-detonátorokhoz tervezett robbanóanyag-detonátor gyújtóegységek; b. Elektromosan vezérelt robbanóanyag-detonátorok, az alábbiak szerint: 1. robbantó kapcsoló (EB); 2. robbantó izzószál (EBW); 3. ütőszeg; 4. robbantófólia-iniciátor (EFI). Megjegyzés: Az 1A007.b. nem vonja ellenőrzés alá a kizárólag primer robbanóanyagokat, például ólomazidot alkalmazó detonátorokat. |
1C239 |
A katonai célú termékek ellenőrzési jegyzékében meghatározottaktól eltérő nagyhatású robbanószerek, vagy olyan anyagok vagy keverékek, amelyek ezekből tömegük 2 %-nál nagyobb mennyiséget tartalmaznak, és amelyek kristálysűrűsége meghaladja az 1,8 g/cm3-t, detonációs sebessége pedig a 8 000 m/s-ot. |
1E201 |
Az 1C239 alatt meghatározott termékek "felhasználására" szolgáló, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". |
3A229 |
Nagy áramerősségű impulzusgenerátorok, ideértve a következőket: … N.B.: LÁSD MÉG KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE. |
3A232 |
A fenti 1A007 pontban meghatározottaktól eltérő többpontos indítórendszerek, az alábbiak szerint: … N.B.: LÁSD MÉG KATONAI CÉLÚ TERMÉKEK ELLENŐRZÉSI JEGYZÉKE. |
3E201 |
A 3A228.a, a 3A228.b vagy a 3A231 alatt meghatározott termékek "felhasználására" szolgáló, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". |
6A001 |
Akusztika a következő megszorításokkal: |
6A001.a.1.b. |
Tárgyészlelési vagy helymeghatározó rendszerek, amelyek rendelkeznek az alábbiak bármelyikével: 1. 5 kHz alatti átviteli frekvencia; 6. úgy terveztek, hogy ellenálljanak …; |
6A001.a.2.a.2. |
hidrofonok, amelyek … tartalmazzák … |
6A001.a.2.a.3. |
hidrofonok, amelyek … rendelkeznek … |
6A001.a.2.a.6. |
hidrofonok, amelyeket … terveztek … |
6A001.a.2.b. |
vontatott akusztikus hidrofonrendszerek … |
6A001.a.2.c. |
Kifejezetten a vontatott akusztikai hidrofon rendszerekkel együtt történő valós idejű alkalmazások számára tervezett, 'felhasználó által programozható' feldolgozó-berendezés, amely rendelkezik idő- vagy frekvenciaosztásos feldolgozással és korrelációval, beleértve a spektrumelemzést, a gyors Fourier vagy más transzformáció vagy eljárások alkalmazásával végrehajtott digitális szűrést és sugáralakítást; |
6A001.a.2.e. |
Tengerfenékkábel-rendszerek, amelyek rendelkeznek a következők bármelyikével: 1. … hidrofonokat tartalmaznak, vagy 2. multiplexelt hidrofoncsoport jelmodulokat tartalmaznak; |
6A001.a.2.f. |
Kifejezetten tengerfenékkábel rendszerekkel együtt történő valós idejű alkalmazások számára tervezett, "felhasználó által programozható" feldolgozó-berendezés, amely rendelkezik idő- vagy frekvenciaosztásos feldolgozással és korrelációval, beleértve a spektrumelemzést, a gyors Fourier vagy más transzformáció vagy eljárások alkalmazásával végrehajtott digitális szűrést és sugáralakítást; |
6D003.a. |
Az akusztikus adatok 'valós idejű feldolgozására' szolgáló "szoftver"; |
8A002.o.3. |
Zajcsökkentő rendszerek az 1 000 tonna vagy annál nagyobb vízkiszorítású hajókhoz, az alábbiak szerint: Aktív zajcsökkentő- vagy kiküszöbölő rendszerek vagy mágneses csapágyak, amelyeket kifejezetten erőátviteli rendszerekhez terveztek, és olyan elektronikus vezérlőrendszerekből állnak, amelyek a forráshoz közvetlenül adott zajcsillapító vagy antivibrációs jelek generálásával képesek aktívan csökkenteni a berendezések rezgését; |
8E002.a. |
Kifejezetten a víz alatti zajcsökkentésre tervezett hajócsavarok "fejlesztésére", "gyártására", javítására, nagyjavítására vagy felújítására szolgáló "technológia". |
A közösségi stratégiai ellenőrzés alá eső termékek – rejtjelezés – 5. kategória 2. rész
5A002.a.2. |
'Rejtjelfejtési funkciók' elvégzésére tervezett vagy átalakított berendezés. Megjegyzés: Az 5A002.a.2. magában foglalja a 'rejtjelfejtési funkciók' műszaki visszafejtéssel történő elvégzésére tervezett vagy átalakított rendszereket vagy berendezést. Műszaki megjegyzés: A 'rejtjelfejtési funkciók' a kriptográfiai mechanizmusok legyőzésére tervezett funkciók a bizalmas változók vagy érzékeny adatok – többek között érthető szöveg, jelszavak vagy kriptográfiai kulcsok – feltárására. |
5D002.c.1. |
Kizárólag az 5A002.a.2. alatt meghatározott berendezések jellemzőivel rendelkező vagy funkcióit megvalósító vagy szimuláló "szoftver". |
5E002.a. |
Kizárólag a fenti 5A002.a.2. vagy 5D002.c.1. alatt meghatározott áruk "fejlesztésére", "gyártására" vagy "felhasználására" vonatkozó "technológia". |
Az MTCR technológia termékei
7A117 |
"Rakétákban" felhasználható "irányítási/vezérlő készletek", amelyek 3,33 % vagy jobb rendszerpontosságot biztosítanak (pl. 300 km-es távolságnál a "CEP" legfeljebb 10 km), kivéve a 300 km-en belüli tartományra tervezett rakéták vagy személyzettel ellátott légi járművek "irányítási/vezérlő készleteit" . |
7B001 |
Kifejezetten a fenti 7A117 alatt meghatározott berendezésekhez tervezett vizsgáló-, kalibráló- vagy szabályozóberendezések. Megjegyzés: A 7B001 nem vonja ellenőrzés alá az I. karbantartási szint és a II. karbantartási szint céljára szolgáló vizsgáló-, kalibráló- vagy szabályozóberendezéseket. |
7B003 |
Kifejezetten a fenti 7A117 alatt meghatározott berendezések "gyártására" tervezett berendezések. |
7B103 |
Kifejezetten a fenti 7A117 alatt meghatározott berendezésekhez tervezett "gyártó létesítmények". |
7D101 |
Kifejezetten a fenti 7B003 vagy 7B103 alatt meghatározott berendezések "felhasználására" tervezett "szoftverek". |
7E001 |
A fenti 7A117, 7B003, 7B103 vagy 7D101 alatt meghatározott berendezés vagy "szoftver" "fejlesztésére" vonatkozó, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". |
7E002 |
A fenti 7A117, 7B003 és 7B103 alatt meghatározott berendezés "gyártására" vonatkozó, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". |
7E101 |
A fenti 7A117, 7B003, 7B103 és 7D101 alatt meghatározott berendezés "felhasználására" vonatkozó, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". |
9A004 |
Hordozórakéta, amely képes legalább 500 kg hasznos terhet legalább 300 km-es távolságra eljuttatni . NB: LÁSD MÉG A 9A104 ALATT. 1. megjegyzés: A 9A004 nem vonja ellenőrzés alá a rakományt. |
9A005 |
A fenti 9A004 alatt meghatározott hordozórakétákhoz vagy az alábbi 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz felhasználható , a 9A006 alatt meghatározott rendszert vagy berendezést tartalmazó folyékony rakétahajtómű-rendszerek. NB: LÁSD MÉG: 9A105 és 9A119. |
9A007.a. |
A fenti 9A004 alatt meghatározott hordozórakétákhoz vagy az alábbi 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz felhasználható szilárd rakétahajtómű-rendszerek a következők bármelyikével: NB: LÁSD MÉG: 9A119. a. A teljes impulzus kapacitás meghaladja az 1,1MNs-t; |
9A008.d. |
Kifejezetten szilárd rakétahajtómű-rendszerekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint: NB: LÁSD MÉG: 9A108.c. d. A fenti 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközökhöz vagy az alábbi 9A104 alatt meghatározott rakétaszondákhoz felhasználható mozgatható fúvókás vagy másodlagos folyadék-injektálásos tolóerővektor vezérlő rendszer, amely a következők bármelyikére képes: 1. A tetszőleges tengelymozgás meghaladja a ± 5o-ot; 2. A szögvektor forgása 20o/s vagy több; vagy 3. A szögvektor gyorsulása 40o/s2 vagy több. |
9A104 |
Rakétaszondák legalább 300 km hatótávolsággal, amelyek képesek legalább 500 kg hasznos teher továbbítására . NB.: LÁSD MÉG: 9A004. |
9A105.a. |
Folyékony hajtóanyagú rakétamotorok, az alábbiak szerint: NB: LÁSD MÉG: 9A119. a. A 9A005 alatt meghatározottaktól eltérő, "rakétákban" felhasználható folyékony hajtóanyagú rakétamotorok, amelyeket legalább 1,1MNs teljes impulzuskapacitású, folyékony hajtóanyaggal működő meghajtórendszerekbe építettek be, vagy ilyen rendszerekbe történő beépítésre terveztek vagy módosítottak; kivéve a kifejezetten műholdalkalmazásokhoz tervezett vagy átalakított folyékony hajtóanyagú apogeum motorokat, amelyek rendelkeznek a következők mindegyikével: 1. a fúvókatorok átmérője 20 mm vagy kisebb; és 2. az égőkamra nyomása 15 bar vagy kevesebb. |
9A106.c. |
A 9A006 alatt meghatározottaktól eltérő, "rakétákban" felhasználható rendszerek és alkatrészek, amelyeket kifejezetten folyékony rakétahajtóanyag-rendszerekhez terveztek, az alábbiak szerint: c. Tolóerővektor vezérlő alrendszerek, kivéve azokat, amelyeket rakétarendszerekhez tervezetek, és amelyek nem képesek legalább 500 kg hasznos terhet legalább 300 km-es távolságra eljuttatni . Műszaki megjegyzés: Példák a 9A106.c. alatt meghatározott tolóerővektoros vezérlés módszereire: 1. Rugalmas fúvóka; 2. Folyadék vagy másodlagos gázinjektálás; 3. Mozgatható hajtómű vagy fúvóka; 4. Tolósugár áramlásának eltérítése (sugáreltérítő síkok vagy szondák); vagy 5. Tolóerő-szabályzó lapok. |
9A108.c. |
A 9A008 alatt meghatározottaktól eltérő, "rakétákban" felhasználható alkatrészek, amelyeket kifejezetten szilárd rakétahajtóművekhez terveztek, az alábbiak szerint: c. Tolóerővektor vezérlő alrendszerek, kivéve azokat, amelyeket rakétarendszerekhez tervezetek, és amelyek nem képesek legalább 500 kg hasznos terhet legalább 300 km-es távolságra eljuttatni . Műszaki megjegyzés: Példák a 9A108.c. alatt meghatározott tolóerővektoros vezérlés módszereire: 1. Rugalmas fúvóka; 2. Folyadék vagy másodlagos gázinjektálás; 3. Mozgatható hajtómű vagy fúvóka; 4. Tolósugár áramlásának eltérítése (sugáreltérítő síkok vagy szondák); vagy 5. Tolóerő-szabályzó lapok. |
9A116 |
"Rakétákban" felhasználható visszatérő egységek, és az ezekhez tervezett vagy átalakított berendezések, az alábbiak szerint, kivéve a nem fegyverek szállítására tervezett járművek visszatérő egységei: a. Visszatérő egységek; b. Kerámiából vagy hőfelvevő anyagból készült hőpajzsok és azok alkatrészei; c. Kistömegű, nagy hőkapacitású anyagokból készült hőelnyelők és azok alkotórészei; d. Kifejezetten visszatérő egységekhez tervezett elektronikus berendezések. |
9A119 |
A fenti 9A005 vagy 9A007.a. alatt meghatározottaktól eltérő, 300 km hatótávolságú komplett rakétarendszerekben vagy pilóta nélküli légi járművekben felhasználható, legalább 500 kg hasznos teher továbbítására képes egyedi rakétafokozatok. |
9B115 |
Kifejezetten a fenti 9A005, 9A007.a., 9A008.d., 9A105.a., 9A106.c., 9A108.c., 9A116 vagy 9A119 alatt meghatározott rendszerekhez, alrendszerekhez és alkatrészekhez tervezett "gyártó berendezések". |
9B116 |
Kifejezetten a 9A004 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközökhöz vagy a fenti 9A005, 9A007.a., 9A008.d., 9A104, 9A105.a., 9A106.c., 9A108.c., 9A116 vagy 9A119 alatt meghatározott rendszerekhez, alrendszerekhez és alkatrészekhez tervezett "gyártó létesítmények". |
9D101 |
Kifejezetten a fenti 9B116 alatt meghatározott termékek "felhasználására" tervezett "szoftver". |
9E001 |
A fenti 9A004, 9A005, 9A007.a., 9A008.d., 9B115, 9B116 vagy 9D101 alatt meghatározott berendezések vagy "szoftver" "fejlesztésére" vonatkozó, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". |
9E002 |
A fenti 9A004, 9A005, 9A007.a., 9A008.d., 9B115 vagy 9B116 alatt meghatározott berendezések "gyártására" vonatkozó, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". Megjegyzés: Az ellenőrzés alá vont szerkezetek, rétegelt anyagok vagy anyagok javításának "technológiája" tekintetében lásd: 1E002.f. |
9E101 |
A fenti 9A104, 9A105.a., 9A106.c., 9A108.c., 9A116 vagy 9A119 alatt meghatározott termékek "fejlesztésére" vagy "gyártására" vonatkozó, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". |
9E102 |
A fenti 9A004, 9A005, 9A007.a., 9A008.d., 9A104, 9A105.a., 9A106.c., 9A108.c., 9A116, 9A119, 9B115, 9B116 vagy 9D101 alatt meghatározott űrhajóhordozó eszközök "felhasználására" vonatkozó, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". |
Kivételek:
A IV. melléklet nem vonja ellenőrzés alá a következő MTCR technológiai termékeket:
1. az European Space Agency (ESA) szerződéses kapcsolataival összefüggő megrendelések alapján szállított technológiák vagy az ESA által hivatalos feladata teljesítése során szállított technológiák;
2. valamely tagállam űrkutatási szervezetének szerződéses kapcsolataival összefüggő megrendelések alapján szállított technológiák vagy az e szervezet hivatalos feladatának teljesítése során szállított technológiák;
3. a legalább két vagy több európai kormány által aláírt, a Közösség űrhajóhordozó rakéta fejlesztési és gyártási programja keretében létrejött szerződéses kapcsolattal összefüggő megrendelések alapján szállított technológiák;
4. a valamely tagállam területén lévő, állami irányítású űrhajókilövő helyre szállított technológiák, amennyiben a tagállam az ilyen szállítást ennek a rendeletnek megfelelően ellenőrzi.
II. RÉSZ
(Nemzeti Általános Engedély hiánya a Közösségen belüli kereskedelemben)
A CWC (Vegyifegyver-tilalmi Egyezmény) tételei
1C351.d.4. |
Ricin |
1C351.d.5. |
Saxitoxin |
Az NSG technológia tételei
Az I. melléklet teljes 0. kategóriája a IV. melléklet részét képezi, az alábbi feltételekkel:
— 0C001: ezen termék nem képezi a IV. melléklet részét.
— 0C002: ezen termék nem képezi a IV. melléklet részét, kivéve az alábbi különleges hasadóanyagokat:
—
a. leválasztott plutónium;
b. 20 %-ot meghaladó mértékben "235 vagy 233 izotópban dúsított urán".
— A 0C003 csak az "atomreaktorokban" történő felhasználás esetén (0A001.a. ponton belül).
— 0D001 (szoftver): a IV. melléklet részét képezi, amennyiben a 0C001-re vagy a IV. mellékletből kizárt 0C002 termékekre vonatkozik.
— 0E001 (technológia): a IV. melléklet részét képezi, amennyiben a 0C001-re vagy a IV. mellékletből kizárt 0C002 termékekre vonatkozik.
1B226 |
Elektromágneses izotópelválasztók, amelyekhez olyan egyszeres vagy többszörös ionforrásokat terveztek, amelyek képesek 50 mA vagy azt meghaladó erősségű ionáram létrehozására, vagy amelyeket ilyenekkel szereltek fel. Megjegyzés: Az 1B226 magában foglalja azokat a szeparátorokat, amelyek: a. képesek stabil izotópok dúsítására; b. az ionforrások és a kollektorok a mágneses mezőben, valamint azokon kívül egyaránt elhelyezhetők. |
1C012 |
A következő anyagok: Műszaki megjegyzés: Ezeket az anyagokat tipikusan nukleáris hőforrásokhoz használják fel. b. "Előzetesen leválasztott" neptúnium-237, bármilyen formában. Megjegyzés: Az 1C012.b. nem vonja ellenőrzés alá az 1 g vagy annál kisebb neptúnium-237 tartalmú szállítmányokat. |
1B231 |
Trícium létesítmények, vagy üzemek, valamint azok berendezései, az alábbiak szerint: a. Trícium gyártására, visszanyerésére, kivonására, koncentrálására vagy kezelésére szolgáló létesítmények vagy üzemek; b. Berendezések trícium létesítményekhez vagy -üzemekhez, az alábbiak szerint: 1. Hidrogén vagy hélium hűtőegységek, amelyek képesek 23 K (– 250 °C) alatti hőmérsékletre hűteni és hőelvételi teljesítményük nagyobb, mint 150 W; 2. Hidrogénizotóptároló- és hidrogénizotóptisztító-rendszerek, amelyekben tároló- vagy tisztítóközegként fémhidrideket alkalmaznak. |
1B233 |
Lítiumizotóp-szétválasztó létesítmények, vagy üzemek, valamint azok berendezései, az alábbiak szerint: a. Lítiumizotópok szétválasztására szolgáló létesítmények vagy üzemek; b. Lítiumizotóp-szétválasztó berendezések, az alábbiak szerint: 1. Kifejezetten lítium-amalgámokhoz tervezett töltött folyadék-folyadék oszlopok; 2. Higany- vagy lítium-amalgám szivattyúk; 3. Lítium-amalgám elektrolízis cellák; 4. Bepárlók tömény lítium-hidroxid oldathoz. |
1C233 |
Hatos izotóppal (6Li) a természetes előfordulásnál nagyobb mértékben dúsított lítium, dúsított lítiumot tartalmazó termékek, illetve berendezések, az alábbiak szerint: elemi lítium, ötvözet, vegyület, lítium tartalmú keverék, ezekből gyártott termékek, és a fentiek hulladékai és selejtjei. Megjegyzés: Az 1C233 nem vonja ellenőrzés alá a termolumineszcens dozimétereket. Műszaki megjegyzés: A hatos izotóp természetes előfordulása a lítiumban 6,5 tömegszázalék (7,5 atomszázalék). |
1C235 |
Trícium, tríciumvegyületek és tríciumot tartalmazó keverékek, amelyekben a trícium és a hidrogénatomok számaránya meghaladja az 1:1000-et, vagy az ezek bármelyikét tartalmazó termékek és eszközök. Megjegyzés: Az 1C235 nem vonja ellenőrzés alá az olyan terméket vagy eszközt, amely nem tartalmaz 1,48 × 103 GBq (40 Ci) tríciumnál többet. |
1E001 |
Az 1C012 alatt meghatározott berendezések vagy anyagok "fejlesztésére" vagy "gyártására" vonatkozó, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". |
1E201 |
Az 1B226, 1B231, 1B233, 1C233 vagy 1C235 által ellenőrzés alá vont termékek "felhasználására" vonatkozó, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". |
3A228 |
Kapcsoló-berendezések, az alábbiak szerint: a. Hideg katódcsövek – függetlenül attól, hogy gázzal töltöttek-e vagy sem – amelyek a szikraközhöz hasonlóan működnek, és rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével: 1. Három vagy annál több elektródát tartalmaznak; 2. Névleges anódcsúcsfeszültség 2,5 kV vagy annál nagyobb; 3. Névleges anód-csúcsáramerősség 100 A vagy nagyobb; és 4. Anódkésleltetési idő 10 μs vagy kisebb; Megjegyzés: A 3A228 magában foglalja a gázkritron- és a vákuumspritron-csöveket is. b. Kioldó szikraközök, amelyek rendelkeznek az alábbi mindkét jellemzővel: 1. Anódkésleltetési idő 15 μs vagy annál kevesebb; és 2. 500 A vagy nagyobb névleges csúcsáramerősség; |
3A231 |
Neutrongenerátor-rendszerek, beleértve a csöveket is, amelyek rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel: a. Külső vákuumrendszer nélküli üzemelésre tervezték; és b. A trícium-deutérium magreakciót elektrosztatikus gyorsítás alkalmazásával idézik elő. |
3E201 |
A 3A229 vagy 3A232 alatt meghatározott termékek "felhasználására" szolgáló, az Általános Technológiai Megjegyzés szerinti "technológia". |
6A203 |
A 6A003 alatt meghatározottaktól eltérő kamerák és alkatrészek, az alábbiak szerint: a. Mechanikus forgótükrös kamerák és a kifejezetten azokhoz tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint: 1. Másodpercenként több mint 225000 felvételt készítő mechanikus kockázókamerák; 2. 0,5 mm/μs-nál nagyobb sebességgel író sáv-(streak) kamerák; Megjegyzés: A 6A203a. szerinti kamerák alkatrészei közé tartoznak azok szinkronizáló elektronikai egységei és a turbinákból, tükrökből és csapágyakból álló rotoregységek. |
6A225 |
Sebességmérő interferométerek 1 km/s-ot meghaladó sebesség 10 s-nál rövidebb időintervallumok alatt történő mérésére. Megjegyzés: A 6A225 az olyan sebességmérő interferométereket foglalja magában, mint például a VISAR (sebességmérő interferométer bármely reflektáló tárgyra) és a DLI-k (Doppler lézeres interferométerek). |
6A226 |
Nyomásérzékelők, az alábbiak szerint: a. Manganin mérők 10 GPa-t meghaladó nyomásokhoz; b. Kvarc nyomásátalakítók 10 GPa-t meghaladó nyomásokhoz. |
V. MELLÉKLET
A hatályon kívül helyezett rendelet, későbbi módosításaival
1334/2000/EK tanácsi rendelet |
HL L 159., 2000.6.30., 1. o. |
2889/2000/EK tanácsi rendelet |
HL L 336., 2000.12.30., 14. o. |
458/2001/EK tanácsi rendelet |
HL L 65., 2001.3.7., 19. o. |
2432/2001/EK tanácsi rendelet |
HL L 338., 2001.12.20., 1. o. |
880/2002/EK tanácsi rendelet |
HL L 139., 2002.5.29., 7. o. |
149/2003/EK tanácsi rendelet |
HL L 30., 2003.2.5., 1. o. |
1504/2004/EK tanácsi rendelet |
HL L 281., 2004.8.31., 1. o. |
394/2006/EK tanácsi rendelet |
HL L 74., 2006.3.13., 1. o. |
1183/2007/EK tanácsi rendelet |
HL L 278., 2007.10.22., 1. o. |
1167/2008/EK tanácsi rendelet |
HL L 325., 2008.12.3., 1. o. |
VI. MELLÉKLET
Megfelelési táblázat
1334/2000/EK rendelet |
E rendelet |
1. cikk |
1. cikk |
2. cikk, bevezető szöveg |
2. cikk, bevezető szöveg |
2. cikk a) pont |
2. cikk 1. pont |
2. cikk, b) pont, bevezető szöveg |
2. cikk 2. pont, bevezető szöveg |
2. cikk b) pont, i. alpont |
2. cikk 2. pont, i. alpont |
2. cikk b) pont, ii. alpont |
2. cikk 2. pont, ii. alpont |
2. cikk b) pont, iii. alpont |
2. cikk 2. pont, iii. alpont |
2. cikk c) pont, i. alpont |
2. cikk 3. pont, i. alpont |
2. cikk c) pont, ii. alpont |
2. cikk 3. pont, ii. alpont |
2. cikk d) pont) |
2. cikk, 4. pont |
— |
2. cikk 5–13. pont |
3. cikk (1) bekezdés |
3. cikk (1) bekezdés |
3. cikk (2) bekezdés |
3. cikk (2) bekezdés |
3. cikk (3) bekezdés |
7. cikk |
3. cikk (4) bekezdés |
— |
4. cikk |
4. cikk |
5. cikk |
8. cikk |
6. cikk (1) bekezdés |
9. cikk (1) bekezdés |
6. cikk (2) bekezdés |
9. cikk (2) bekezdés |
6. cikk (3) bekezdés |
9. cikk (4) bekezdés b) pont |
— |
9. cikk (4) bekezdés c) pont |
6. cikk (4) bekezdés |
9. cikk (4) bekezdés |
6. cikk (5) bekezdés |
9. cikk (5) bekezdés |
6. cikk (6) bekezdés |
9. cikk (6) |
7. cikk |
11. cikk |
8. cikk |
12. cikk (1) bekezdés |
— |
12. cikk (2) bekezdés |
9. cikk (1) bekezdés |
9. cikk (2) bekezdés, harmadik albekezdés |
9. cikk (2) bekezdés |
13. cikk (1) bekezdés |
— |
13. cikk (2) bekezdés |
— |
13. cikk (3) bekezdés |
— |
13. cikk (4) bekezdés |
9. cikk (3) bekezdés |
13. cikk (5) bekezdés |
— |
13. cikk (6) bekezdés |
— |
13. cikk (7) bekezdés |
10. cikk (1) bekezdés |
14. cikk (1) bekezdés |
10. cikk (2) bekezdés |
14. cikk (2) bekezdés |
10. cikk (3) bekezdés |
9. cikk (4) bekezdés b) pont |
11. cikk |
15. cikk (1) és (2) bekezdés |
12. cikk |
16. cikk |
13. cikk |
17. cikk |
14. cikk |
18. cikk |
15. cikk (1) bekezdés |
19. cikk (1) bekezdés |
15. cikk (2) bekezdés |
19. cikk (2) bekezdés |
15. cikk (3) bekezdés |
19. cikk (3) bekezdés |
— |
19. cikk (4)–(6) bekezdés |
16. cikk (1) bekezdés |
20. cikk (1) bekezdés |
— |
20. cikk (2) bekezdés |
16. cikk (2) bekezdés |
20. cikk (3) bekezdés |
17. cikk |
21. cikk |
18. cikk |
23. cikk |
19. cikk |
24. cikk |
20. cikk |
25. cikk |
21. cikk |
22. cikk |
22. cikk |
26. cikk |
23. cikk |
27. cikk |
24. cikk |
28. cikk |
I. melléklet |
I. melléklet |
II. melléklet 1. része |
II. melléklet 1. része |
II. melléklet 2. része |
II. melléklet 2. része |
II. melléklet 3. rész (1), (2) és (3) pont |
II. melléklet 3. rész (2) pont |
II. melléklet, 3. rész (4) pont |
II. melléklet 3. rész (1) és (3) pont |
III. a. melléklet |
IIIa. melléklet |
III. b. melléklet |
IIIb. melléklet |
— |
IIIc. melléklet |
IV. melléklet |
IV. melléklet |
— |
V. melléklet |
— |
VI. melléklet |
( 1 ) HL L 159., 2000.6.30., 1. o.
( 2 ) HL L 324., 1969.12.27., 25. o.
( 3 ) HL L 302., 1992.10.19., 1. o.
( 4 ) HL L 253., 1993.10.11., 1. o.
( 5 ) HL L 335., 2008.12.13., 99. o.
( 6 ) HL L 82., 1997.3.22., 1. o.
( 7 ) HL L 281., 1995.11.23., 31. o.
( 8 ) HL L 8., 2001.1.12., 1. o.
( 9 ) HL L 145., 2001.5.31., 43. o.
( 10 ) A pozicionálási pontosságot ISO 230/2 (1997) vagy (2006) szerint mérő gyártóknak konzultálniuk kell a letelepedési helyük szerinti tagállam illetékes hatóságával.
( 11 ) A pozicionálási pontosságot ISO 230/2 (1997) vagy (2006) szerint mérő gyártóknak konzultálniuk kell a letelepedési helyük szerinti tagállam illetékes hatóságával.
( 12 ) Az I. melléklet és a IV. melléklet szövege és tárgya közötti eltéréseket félkövér dőlt betűvel jelöljük.