EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02006R1367-20230429
Regulation (EC) No 1367/2006 of the European Parliament and of the Council of 6 September 2006 on the application of the provisions of the Aarhus Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters to Union institutions and bodies
Consolidated text: Az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelete (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról
Az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelete (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról
02006R1367 — HU — 29.04.2023 — 002.001
Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1367/2006/EK RENDELETE (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek ►M1 az uniós ◄ intézményekre és szervekre való alkalmazásáról (HL L 264, 2006.9.25., 13. o) |
Módosította:
|
|
Hivatalos Lap |
||
Szám |
Oldal |
Dátum |
||
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1767 RENDELETE (2021. október 6.) |
L 356 |
1 |
8.10.2021 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1367/2006/EK RENDELETE
(2006. szeptember 6.)
a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek ►M1 az uniós ◄ intézményekre és szervekre való alkalmazásáról
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Cél
E rendelet célja, hogy hozzájáruljon a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló ENSZ EGB-egyezmény (a továbbiakban: az Aarhusi Egyezmény) alapján fennálló kötelezettségek végrehajtásához, az egyezmény rendelkezéseinek ►M1 uniós ◄ intézményekre és szervekre történő alkalmazását szolgáló szabályok meghatározása által, különösen a következő eszközökkel:
►M1 az uniós ◄ intézményekhez vagy szervekhez beérkezett vagy általuk előállított, és azok birtokában levő környezeti információhoz történő nyilvános hozzáférés jogának biztosítása, illetve az e jog gyakorlására vonatkozó alapvető feltételek és gyakorlati szabályok meghatározása;
a környezeti információ fokozatos hozzáférhetővé tétele és terjesztése a nyilvánosság körében annak érdekében, hogy biztosított legyen az ahhoz való rendszeres hozzáférés és annak terjesztése a lehető legszélesebb körben. Ennek érdekében elő kell segíteni különösen – amennyiben rendelkezésre áll – a számítógépes távközlés vagy egyéb elektronikus technológia használatát;
a nyilvánosság részvételének biztosítása a környezetet érintő tervekkel és programokkal kapcsolatban;
környezeti ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása ►M1 uniós ◄ szinten az e rendelet által megállapított feltételek szerint.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
„kérelmező”: a környezeti információt kérelmező bármely természetes vagy jogi személy;
„nyilvánosság”: egy vagy több természetes vagy jogi személy, és e személyek egyesülései, szervezetei vagy csoportjai;
„ ►M1 uniós ◄ intézmény vagy szerv”: bármely – ►M1 az EUMSZ ◄ által vagy annak alapján alapított – közintézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség, kivéve ha bírói vagy jogalkotói minőségben jár el. A II. címben foglalt rendelkezéseket alkalmazni kell azonban a jogalkotói minőségben eljáró ►M1 uniós ◄ intézményekre és szervekre;
„környezeti információ”: minden olyan írásbeli, vizuális, szóbeli, elektronikus vagy bármilyen más materiális formában lévő információ, amely az alábbiak valamelyikére vonatkozik:
a környezeti elemek állapota, mint például a levegő vagy a légkör, a víz, a talaj, a táj, a tájkép és a természetes élőhelyek, beleértve a vizes élőhelyeket, a part menti és tengeri területeket, a biológiai sokféleséget és annak összetevőit, beleértve a géntechnológiával módosított szervezeteket, valamint az ezen elemek közötti kölcsönhatást;
olyan tényezők, mint például a különböző anyagok, az energia, a zaj, a sugárzás vagy a hulladék, beleértve a radioaktív hulladékot, a környezetbe történő kibocsátás, bevezetés vagy egyéb módon való kijuttatás, amelyek ténylegesen vagy várhatóan hatással vannak a környezet i. alpontban említett elemeire;
olyan intézkedések (beleértve az igazgatási intézkedéseket is), mint például a politikák, jogszabályok, tervek, programok, a környezetre vonatkozó megállapodások, illetve tevékenységek, amelyek az i. és ii. alpontban említett elemekre és tényezőkre ténylegesen vagy várhatóan hatással vannak, valamint az ilyen elemek védelmére hozott intézkedések és tevékenységek;
a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásáról szóló jelentések;
az iii. alpontban említett intézkedések és tevékenységek keretein belül alkalmazott költséghatékonysági és más gazdasági elemzések és feltevések;
az emberi egészség és biztonság állapota, ideértve az élelmiszerlánc szennyeződését, amennyiben az releváns, az emberi életfeltételek, a kulturális helyszínek és az építmények, amennyiben azokra az i. alpontban említett környezeti elemek állapota vagy ezen elemeken keresztül a ii. vagy iii. alpontban említett bármilyen tényező vagy intézkedés hatással van vagy hatással lehet;
„környezetet érintő tervek és programok”: olyan tervek és programok,
amelyeket ►M1 uniós ◄ intézmény vagy szerv dolgoz ki vagy adott esetben elfogad;
amelyeket törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezés előír; és
amelyek hozzájárulnak a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési programban vagy bármely ezt követő általános környezetvédelmi cselekvési programban megállapított ►M1 uniós ◄ környezetvédelmi politika céljainak eléréséhez, illetve feltehetőleg jelentős hatást gyakorolnak azok elérésére.
Az általános környezetvédelmi cselekvési programokat is környezetet érintő terveknek és programoknak kell tekinteni.
Ez a fogalommeghatározás nem foglalja magában a pénzügyi és költségvetési terveket és programokat, nevezetesen a javasolt éves költségvetésekhez kapcsolódókat, és azokat, amelyek meghatározzák az egyes projektek vagy tevékenységek finanszírozásának módját, sem ►M1 az uniós ◄ intézmények vagy szervek belső munkaprogramjait, sem a kizárólag polgári védelem céljára tervezett vészhelyzeti terveket és programokat;
„környezetvédelmi jog”: ►M1 uniós ◄ jogszabályok, amelyek a jogalapjukra való tekintet nélkül hozzájárulnak ►M1 az EUMSZ ◄ szerinti ►M1 uniós ◄ környezetvédelmi politika céljainak megvalósításához: a környezet minőségének megőrzéséhez, védelméhez és javításához, az emberi egészség védelméhez, a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű felhasználásához, és a regionális vagy világméretű környezeti problémák kezelésére irányuló intézkedések ösztönzéséhez nemzetközi szinten;
„igazgatási aktus”: ►M1 uniós ◄ intézmény vagy szerv által elfogadott olyan nem jogalkotási aktus, amely jogi és külső hatással bír, és amely olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek ellentétesek lehetnek a 2. cikk (1) bekezdésének f) pontja értelmében vett környezetvédelmi joggal;
„igazgatási mulasztás”: ►M1 uniós ◄ olyan nem jogalkotási aktus valamely uniós intézmény vagy szerv általi elfogadásának elmulasztása, amely jogi és külső hatással bír, amennyiben az ilyen mulasztás ellentétes lehet a 2. cikk (1) bekezdésének f) pontja értelmében vett környezetvédelmi joggal.
Az igazgatási aktusok és igazgatási mulasztások nem foglalják magukban az igazgatási felülvizsgálati szervként eljáró ►M1 uniós ◄ intézmény vagy szerv által például a következők értelmében hozott intézkedéseket vagy mulasztásokat:
►M1 az EUMSZ ◄ 81., 82., 86. és 87. cikke (versenyszabályok);
►M1 az EUMSZ ◄ 226. és 228. cikke (a Szerződés megsértése miatti eljárás);
►M1 az EUMSZ ◄ 195. cikke (ombudsmani eljárások);
►M1 az EUMSZ ◄ 280. cikke (az OLAF eljárásai).
II. CÍM
A KÖRNYEZETI INFORMÁCIÓHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
3. cikk
Az 1049/2001/EK rendelet alkalmazása
Az 1049/2001/EK rendeletet alkalmazni kell a kérelmező által benyújtott, ►M1 az uniós ◄ intézmények és szervek birtokában levő környezeti információhoz való hozzáférés iránti bármely kérelemre, a kérelmező állampolgársága, nemzetisége vagy lakóhelye szerinti megkülönböztetés nélkül, illetve jogi személy esetében annak bejegyzett székhelye és tevékenysége tényleges központjának helye szerinti megkülönböztetés nélkül.
E rendelet alkalmazásában az 1049/2001/EK rendeletben szereplő „intézmény” kifejezést „ ►M1 uniós ◄ intézmény vagy szerv” kifejezésként kell értelmezni.
4. cikk
Környezeti információ gyűjtése és terjesztése
►M1 Az uniós ◄ intézmények és szervek a nyilvánosság számára történő tevékeny és szisztematikus – különösen a számítógépes távközlés vagy egyéb elektronikus technológia segítségével végzett – terjesztés céljával rendezik el a feladataikhoz kapcsolódó és birtokukban levő környezeti információt, az 1049/2001/EK rendelet 11. cikkének (1) és (2) és bekezdésével, valamint 12. cikkével összhangban. Ezt a környezeti információt fokozatosan rendelkezésre bocsátják olyan elektronikus adatbázisokban, amelyek a nyilvánosság számára a nyilvános távközlési hálózatokon keresztül könnyen hozzáférhetőek. Ennek érdekében a birtokukban levő környezeti információt adatbázisokban helyezik el, és ellátják azokat keresési segédletekkel és egyéb szoftverekkel, amelyeket arra terveztek, hogy segítsék a nyilvánosságot az igényelt információ helyének meghatározásában.
A számítógépes távközlés és/vagy elektronikus technológia segítségével hozzáférhetővé tett információnak nem kell tartalmaznia az e rendelet hatálybalépése előtt gyűjtött információt, kivéve ha az már elektronikus formában rendelkezésre áll. ►M1 Az uniós ◄ intézmények és szervek lehetőség szerint megjelölik, hogy hol található meg az e rendelet hatálybalépése előtt gyűjtött információ, amely elektronikus formában nem áll rendelkezésre.
►M1 Az uniós ◄ intézmények és szervek minden ésszerű erőfeszítést megtesznek, hogy a birtokukban levő környezeti információt olyan formában és formátumban tárolják, amely a számítógépes távközlés vagy egyéb elektronikus eszközök segítségével azonnal többszörözhető és hozzáférhető.
A rendelkezésre bocsátandó és terjesztendő környezeti információt szükség szerint naprakésszé kell tenni. Az adatbázisok vagy nyilvántartások az 1049/2001/EK rendelet 12. cikkének (2) és (3) bekezdésében és 13. cikkének (1) és (2) bekezdésében felsorolt dokumentumokon kívül a következőket foglalják magukban:
a környezetre vonatkozó vagy azt érintő nemzetközi szerződések, egyezmények vagy megállapodások és ►M1 uniós ◄ jogszabályok szövege, valamint a környezetet érintő politikák, tervek és programok szövege;
az a) pontban említettek végrehajtásában elért haladásról szóló jelentések, amennyiben azokat ►M1 az uniós ◄ intézmények vagy szervek elektronikus formában készítik el vagy tárolják;
a (4) bekezdésben említett, a környezet állapotáról szóló jelentések;
a környezetre hatást gyakorló vagy valószínűleg hatást gyakorló tevékenységek megfigyeléséből származó adatok vagy összefoglaló adatok;
a környezetre jelentős hatást gyakorló engedélyek és a környezetvédelmi megállapodások, illetve a hivatkozások arra a helyre, ahol ez az információ kérhető vagy hozzáférhető;
környezeti hatástanulmányok és a környezeti kérdésekkel kapcsolatos kockázatelemzés, illetve a hivatkozások arra a helyre, ahol ez az információ kérhető vagy hozzáférhető.
5. cikk
A környezeti információ minősége
6. cikk
Kivételek alkalmazása környezeti információhoz való hozzáférés iránti kérelmekre
7. cikk
Kérelem olyan környezeti információhoz való hozzáférés iránt, amely nincs ►M1 az uniós ◄ intézmények vagy szervek birtokában
Amennyiben egy ►M1 uniós ◄ intézményhez vagy szervhez olyan környezeti információhoz való hozzáférésre irányuló kérelem érkezik, amely nincs az érintett ►M1 uniós ◄ intézmény vagy szerv birtokában, az intézmény vagy szerv a lehető leghamarabb, de legkésőbb 15 munkanapon belül tájékoztatja a kérelmezőt arról ►M1 az uniós ◄ intézményről vagy szervről, illetve a 2003/4/EK irányelv értelmében vett hatóságról, amelyhez véleménye szerint a kért információért fordulni lehet, vagy az érintett ►M1 uniós ◄ intézményhez, szervhez vagy hatósághoz továbbítja a kérelmet, és erről tájékoztatja a kérelmezőt.
8. cikk
Együttműködés
Az emberi egészséget, életet vagy környezetet érő közvetlen veszély esetén – függetlenül attól, hogy azt emberi tevékenység vagy természeti okok idézik-e elő – ►M1 az uniós ◄ intézmények és szervek a 2003/4/EK irányelv értelmében vett hatóságok kérelme alapján együttműködnek ezekkel a hatóságokkal és segítik azokat, hogy haladéktalanul az esetlegesen érintett nyilvánosság körében terjeszteni tudják a környezeti információt, amely által ez a nyilvánosság meg tudja hozni a veszélyből származó kár megakadályozására vagy enyhítésére irányuló intézkedéseket, feltéve hogy ez az információ ►M1 az uniós ◄ intézmények és szervek és/vagy az említett hatóságok birtokában van, vagy azok nevében tárolják.
Az első albekezdést ►M1 az uniós ◄ jogszabályokban előírt bármely különös kötelezettség, különösen a 2119/98/EK határozat és az 1786/2002/EK határozat sérelme nélkül kell alkalmazni.
III. CÍM
A NYILVÁNOSSÁG RÉSZVÉTELE A KÖRNYEZETET ÉRINTŐ TERVEKKEL ÉS PROGRAMOKKAL KAPCSOLATBAN
9. cikk
►M1 Az uniós ◄ intézmények és szervek biztosítják, hogy a (2) bekezdésben említett nyilvánosság nyilvános közlemények útján vagy más alkalmas módon, például az elektronikus média útján, tájékoztatást kapjon a következőkről:
a javaslat tervezete, amennyiben az rendelkezésre áll;
az előkészítés alatt álló tervre vagy programra vonatkozó környezeti információ vagy értékelés, amennyiben rendelkezésre áll; és
a részvételre vonatkozó gyakorlati szabályok, beleértve az alábbiakat:
az az adminisztratív egység, amelytől a vonatkozó információ beszerezhető;
az az adminisztratív egység, amelyhez az észrevételeket, véleményeket vagy kérdéseket be lehet nyújtani; és
ésszerű időkeretek, amelyek elegendő időt biztosítanak a nyilvánosság felkészülésére és a környezeti döntéshozatali eljárásban történő hatékony részvételre.
IV. CÍM
BELSŐ FELÜLVIZSGÁLAT ÉS AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSHOZ VALÓ JOG
10. cikk
Igazgatási aktusok belső felülvizsgálata iránti kérelmek
Az ilyen kérelmeket írásban kell benyújtani az igazgatási aktus elfogadását, közlését vagy kihirdetését – ezek közül az utolsó időpontját – követő nyolc héten belül, vagy egy feltételezett igazgatási mulasztás esetén nyolc héten belül azon időpontot követően, amikor az igazgatási aktust meg kellett volna hozni. A kérelemnek tartalmaznia kell a felülvizsgálat indokait.
Amennyiben ►M1 az uniós ◄ intézmény vagy szerv a megfelelő gondosság ellenére sem képes a (2) bekezdéssel összhangban intézkedni, a kérelmet benyújtó nem kormányzati szervezetet a lehető leghamarabb, de legkésőbb az említett bekezdésben meghatározott időszakon belül értesítenie kell mulasztásának okairól, illetve arról, hogy mikor szándékozik intézkedni.
►M1 Az uniós ◄ intézménynek vagy szervnek minden esetben az (1) bekezdés második albekezdésében meghatározott nyolchetes határidő lejártától számított 22 héten belül intézkednie kell.
11. cikk
A jogosultság feltételei ►M1 uniós ◄ szinten
A nem kormányzati szervezet akkor jogosult a 10. cikkel öszhangban belső felülvizsgálat iránti kérelem benyújtására, ha:
a tagállam nemzeti joga vagy joggyakorlata szerint független, nonprofit jogi személy;
elsődleges kinyilvánított célja a környezetvédelemnek a környezetvédelmi jog értelmében való támogatása;
két évnél hosszabb ideje létezik, és aktívan a b) pontban említett cél érdekében folytat tevékenységet;
a belső felülvizsgálat iránti kérelem tárgya céljai és tevékenysége körébe tartozik.
Belső felülvizsgálat iránti kérelmet a nyilvánosság más tagjai is benyújthatnak a következő feltételekkel:
bizonyítaniuk kell jogaiknak az uniós környezetvédelmi jog állítólagos megsértése által okozott sérelmét, valamint azt, hogy az ilyen sérelem közvetlenül érinti őket a tágabb értelemben vett nyilvánossághoz képest; vagy
bizonyítaniuk kell a kellő közérdeket, valamint azt, hogy a kérelmet a nyilvánosság legalább 4 000 tagja támogatja legalább öt tagállamból, ahol lakóhellyel vagy székhellyel rendelkeznek, és a kérelmet az említett tagállamok mindegyikéből a nyilvánosság legalább 250 tagja támogatja.
A nyilvánosság tagjait az első albekezdésben említett esetekben az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő nem kormányzati szervezetnek vagy valamely tagállam bírósága előtt eljárni jogosult jogásznak kell képviselnie. Az említett nem kormányzati szervezet vagy jogász együttműködik az érintett uniós intézménnyel vagy szervvel annak megállapítása érdekében, hogy az első albekezdés b) pontjában foglalt mennyiségi feltételek teljesülnek-e, és adott esetben kérésre további bizonyítékot szolgáltat erre vonatkozóan.
11a. cikk
A kérelmek és jogerős határozatok közzététele, valamint a kérelmek átvételére szolgáló online rendszerek
12. cikk
A Bíróság előtti eljárások
V. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
13. cikk
Végrehajtási intézkedések
Amennyiben szükséges, ►M1 az uniós ◄ intézmények és szervek saját eljárási szabályzatukat e rendelet előírásainak megfelelően kiigazítják. E kiigazítások 2007. június 28-án lépnek hatályba.
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2007. június 28-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.