EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62020TJ0278
A Törvényszék ítélete (első tanács), 2022. július 6. (Kivonatok).
Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd és Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd kontra Európai Bizottság.
Dömping – Kínából származó közúti acélkerekek behozatala – Végleges dömpingellenes vám kivetése és az ideiglenes vám végleges beszedése – Az (EU) 2016/1036 rendelet 17. cikkének (4) bekezdése, valamint 18. és 20. cikke – Az együttműködés hiánya – A Bizottsággal közölt információk elégtelensége.
T-278/20. sz. ügy.
A Törvényszék ítélete (első tanács), 2022. július 6. (Kivonatok).
Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd és Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd kontra Európai Bizottság.
Dömping – Kínából származó közúti acélkerekek behozatala – Végleges dömpingellenes vám kivetése és az ideiglenes vám végleges beszedése – Az (EU) 2016/1036 rendelet 17. cikkének (4) bekezdése, valamint 18. és 20. cikke – Az együttműködés hiánya – A Bizottsággal közölt információk elégtelensége.
T-278/20. sz. ügy.
Court reports – general
ECLI identifier: ECLI:EU:T:2022:417
T‑278/20. sz. ügy
(kivonatos közzététel)
Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd
és
Ningbo Hi‑Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd
kontra
Európai Bizottság
A Törvényszék ítélete (első tanács), 2022. július 6.
„Dömping – Kínából származó közúti acélkerekek behozatala – Végleges dömpingellenes vám kivetése és az ideiglenes vám végleges beszedése – Az (EU) 2016/1036 rendelet 17. cikkének (4) bekezdése, valamint 18. és 20. cikke – Az együttműködés hiánya – A Bizottsággal közölt információk elégtelensége”
1. Közös kereskedelempolitika – A dömpingmagatartásokkal szembeni védekezés – Az intézmények mérlegelési jogköre – Bírósági felülvizsgálat – Korlátok
(lásd: 56, 57. pont)
2. Közös kereskedelempolitika – A dömpingmagatartásokkal szembeni védekezés – A vizsgálat lefolytatása – A rendelkezésre álló adatok felhasználása a vállalkozás együttműködésének megtagadása esetén – Feltételek – A vállalkozás által szolgáltatott adatok nem megbízható jellege
(2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 18. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 58–69. pont)
3. Közös kereskedelempolitika – A dömpingmagatartásokkal szembeni védekezés – A vizsgálat lefolytatása – A rendelkezésre álló adatok felhasználása a vállalkozás együttműködésének megtagadása esetén – Feltételek – A szükséges információkhoz való hozzáférés megtagadása
(2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 18. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 75, 76. pont)
4. Közös kereskedelempolitika – A dömpingmagatartásokkal szembeni védekezés – A vizsgálat lefolytatása – Olyan információk figyelembevétele, amelyek nem minden szempontból tökéletesek – Feltételek
(2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 18. cikk, (3) bekezdés)
(lásd: 77, 78. pont)
5. Közös kereskedelempolitika – A dömpingmagatartásokkal szembeni védekezés – A vizsgálat lefolytatása – A rendelkezésre álló adatok felhasználása a vállalkozás együttműködésének megtagadása esetén – Feltételek – A vállalkozás által szolgáltatott adatok nem megbízható jellege – Terjedelem – A GATT 1994. évi dömpingellenes megállapodása alapján való értelmezés
(Az Általános Vám‑ és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás [1994. évi dömpingellenes megállapodás], II. melléklet; 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 18. cikk)
(lásd: 91–94. pont)
6. Intézmények jogi aktusai – Indokolás – Kötelezettség – Terjedelem – Dömpingellenes vámokat megállapító rendelet
(EUMSZ 296. cikk)
(lásd: 99–102. pont)
7. Bírósági eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – A jogvita tárgyának megjelölése – A felhozott jogalapok rövid ismertetése
(A Törvényszék eljárási szabályzata, 76. cikk, d) pont)
(lásd: 112. pont)
8. Közös kereskedelempolitika – A dömpingmagatartásokkal szembeni védekezés – Dömpingellenes eljárás – A megfelelő ügyintézéshez való jog – Terjedelem
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 41. cikk; 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 18. cikk)
(lásd: 126, 141. pont)
9. Közös kereskedelempolitika – A dömpingmagatartásokkal szembeni védekezés – A vizsgálat lefolytatása – A rendelkezésre álló adatok felhasználása a vállalkozás együttműködésének megtagadása esetén – A mintába kiválasztott, nem együttműködő vállalkozásokra az e mintában nem szereplő, együttműködő vállalkozások esetében meghatározottnál magasabb dömping alkalmazása – Az arányosság, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és a bizalomvédelem elvének a megsértése – Hiány
(2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 18. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 127–140. pont)
10. Közös kereskedelempolitika – A dömpingmagatartásokkal szembeni védekezés – Dömpingellenes eljárás – Védelemhez való jog – Az intézményekre háruló tájékoztatási kötelezettség – Terjedelem – Annak szükségessége, hogy az érintett felek írásban kérelmezzék a Bizottságtól a kért információ közlését
(2016/1036 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 6. cikk, (7) bekezdés, 20. cikk, (2) és (3) bekezdés)
(lásd: 157–167. pont)
Összefoglalás
Az acélkerékgyártók szövetsége (EUWA) által benyújtott panaszt követően az Európai Bizottság elfogadta a Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek (a továbbiakban: vizsgált termékek) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2020/353 végrehajtási rendeletet.(1)
A felperesek, a Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd és a Ningbo Hi‑Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd két kínai székhelyű társaság, amelyek az érintett termékeket gyártják és exportálják, és amelyek szerepeltek a Bizottság által a megtámadott rendelet elfogadásához vezető dömpingellenes vizsgálat során felhasznált exportáló gyártók mintájában. E vizsgálat során a Bizottság azonban azt állapította meg, hogy a felperesek nem ellenőrizhető adatokat szolgáltattak az exportárra vonatkozóan. A dömpingellenes alaprendelet(2) 18. cikkének megfelelően, amely megállapítja a dömpingellenes vizsgálatban érdekelt felek együttműködésének hiányából eredő következményeket, a Bizottság úgy határozott, hogy ezeket az adatokat nem veszi figyelembe, és a felperesek tekintetében a rendelkezésre álló adatok alapján számítja ki a dömpingkülönbözetet.
A felperesek a megtámadott rendelet megsemmisítése iránti keresetet nyújtottak be a Törvényszékhez többek között a dömpingellenes alaprendelet 18. cikkének megsértése miatt. A Törvényszék elutasítja a keresetet, és pontosítja e rendelkezés alkalmazását azon esettel összefüggésben, amelyben a dömpingellenes vizsgálat alá vont fél olyan nem ellenőrizhető számviteli adatokat közöl, amelyek alapján nem tehetők észszerűen pontos ténymegállapítások.
A Törvényszék álláspontja
A Törvényszék szerint a dömpingellenes alaprendelet 18. cikke arra irányul, hogy még akkor is lehetővé tegye a Bizottság számára a vizsgálat lefolytatását, ha az érdekelt felek megtagadják az együttműködést, vagy nem működnek együtt megfelelően. Ennek megfelelően e rendelkezés (1) bekezdése lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy amennyiben végül nem kapja meg a kért információkat, a dömpingkülönbözet kiszámításához a rendelkezésre álló adatokat alkalmazza.
Ahhoz, hogy a dömpingellenes alaprendelet 18. cikke értelmében a felek együttműködőnek minősüljenek, közölniük kell a Bizottsággal azokat az információkat, amelyek lehetővé teszik ezen intézmény számára, hogy a dömpingellenes vizsgálat során megfelelő következtetéseket vonhasson le. Az érintett fél által bizonyos információk közlése érdekében kifejtett erőfeszítések mértéke e tekintetben nem áll szükségszerűen arányban a közölt információk értékével, mindenesetre annak nem az egyetlen meghatározó eleme.
Ezt az értelmezést az alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdése is megerősíti, amely szerint a benyújtott információkat abban az esetben sem szabad figyelmen kívül hagyni, ha azok nem „minden szempontból tökéletesek”, feltéve hogy az észszerűen pontos ténymegállapítást a hiányosságok nem nehezítik meg indokolatlanul, az információk ellenőrizhetők, és azokat időben és megfelelő módon nyújtják be, továbbá hogy a fél a legjobb tudása szerint járt el. Mivel e feltételek kumulatívan alkalmazandók, ha közülük egynek nem tesznek eleget, az megakadályozza e rendelkezés alkalmazását, és így a szóban forgó információk figyelembevételét.
A jelen ügyben a vizsgált termékek exportárának meghatározását illetően a Törvényszék először is megállapítja, hogy a felperesek által a Bizottsággal közölt adatok nem voltak megbízhatók. Ezt követően megállapítja, hogy mivel ezen adatok elégtelensége rendkívül nehézzé tette a Bizottság számára az észszerűen pontos ténymegállapítást, ez utóbbi nem volt köteles azokat a dömpingellenes alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdése alapján figyelembe venni az exportárnak a felperesek tekintetében történő megállapítása során.
Ennek keretében a Törvényszék másfelől azt hangsúlyozza, hogy függetlenül attól, hogy a felperesek a legjobb tudásuk szerint jártak‑e el, a Bizottság szempontjából a vizsgálat során felmerült legfőbb nehézséget az okozta, hogy a felperesek exportügyletei tekintetében nem állt rendelkezésre teljes és ellenőrizhető adatsor, ideértve különösen az exportált termékekre, a mennyiségekre és az értékekre vonatkozó adatokat. Tekintettel arra, hogy nem volt lehetőség ezen adatok megfelelő és független ellenőrzése, a Bizottság nem követett el hibát, amikor a dömpingellenes alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően úgy határozott, hogy azokat teljes egészükben elutasítja, és hogy a felperesek tekintetében a dömpingkülönbözetet a rendelkezésre álló adatok alapján számította ki.
Végül a Törvényszék elutasítja az arra alapított kifogást, hogy a Bizottság nem számította ki a vizsgált termékek rendes értékét, jóllehet a fellebbezők e tekintetben megbízható adatokat szolgáltattak. Ugyanis, mivel a felperesek vonatkozásában az utóbbiakra vonatkozó exportár hiányában semmilyen dömpingkülönbözetet nem lehetett megállapítani, felesleges lett volna a vizsgált termékek rendes értékének bármilyen meghatározása. Ebben az összefüggésben a Törvényszék vitatja a felperesek azon érvét, amely szerint meg lehetett volna állapítani a rendes értéküket annak érdekében, hogy azt össze lehessen hasonlítani a többi gyártóra vonatkozó számtanilag újraképzett exportárral, rámutatva arra, hogy az ilyen módszer alkalmazása az exportált terméktípusok azonosságára és mennyiségére vonatkozó bizonyosság hiányában elkerülhetetlenül egymásnak meg nem feleltethető és következésképpen aszimmetrikus értékek összekapcsolását eredményezte volna, így végül a dömpingkülönbözetre vonatkozó ténymegállapítások nem lettek volna észszerűen pontosak.
A Törvényszék ebből azt a következtetést vonja le, hogy tekintettel arra, hogy a fellebbezők által közölt adatok alapján nem lehetett meghatározni az exportárat, valamint hogy egyáltalán nem volt szükség a rendes érték megállapítására, a Bizottság nem sértette meg a dömpingellenes alaprendelet 18. cikkét azzal, hogy a dömpingkülönbözet felperesek tekintetében való meghatározásához a rendelkezésre álló adatokat használta fel.
1 A Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2020. március 3‑i (EU) 2020/353 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2020. L 65., 9. o.; a továbbiakban: megtámadott rendelet).
2 Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8–i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2016. L 176., 21. o.; a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet).