EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62020CJ0065
A Bíróság ítélete (első tanács), 2021. június 10.
VI kontra KRONE – Verlag Gesellschaft mbH & Co KG.
Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – A hibás termékekért való felelősség – 85/374/EGK irányelv – 2. cikk – A »hibás termék« fogalma – Nyomtatott napilap pontatlan egészségügyi tanácsadást tartalmazó példánya – A hatály alóli kizártság.
C-65/20. sz. ügy.
A Bíróság ítélete (első tanács), 2021. június 10.
VI kontra KRONE – Verlag Gesellschaft mbH & Co KG.
Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – A hibás termékekért való felelősség – 85/374/EGK irányelv – 2. cikk – A »hibás termék« fogalma – Nyomtatott napilap pontatlan egészségügyi tanácsadást tartalmazó példánya – A hatály alóli kizártság.
C-65/20. sz. ügy.
ECLI identifier: ECLI:EU:C:2021:471
C‑65/20. sz. ügy
VI
kontra
KRONE – Verlag Gesellschaft mbH & Co KG
(az Oberster Gerichtshof [Ausztria] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (első tanács), 2021. június 10.
„Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – A hibás termékekért való felelősség – 85/374/EGK irányelv – 2. cikk – A »hibás termék« fogalma – Nyomtatott napilap pontatlan egészségügyi tanácsadást tartalmazó példánya – A hatály alóli kizártság”
Jogszabályok közelítése – A hibás termékekért való felelősség – 85/374 irányelv – Hatály – A »hibás termék« fogalma – Nyomtatott napilap pontatlan egészségügyi tanácsadást tartalmazó példánya – Kizártság
(85/374 tanácsi irányelv, hatodik preambulumbekezdés, 1., 2. és 6. cikk)
(lásd: 33–42. pont és a rendelkező rész)
Összefoglalás
Egy nyomtatott napilapban szereplő cikk, amely pontatlan egészségügyi tanácsot ad egy növény használatával kapcsolatban, amelynek betartása kárt okozott egy olvasó egészségében, nem minősül az uniós jog értelmében vett hibás terméknek
Az ilyen cikk tehát nem alapozhatja meg az említett napilap kiadójának vagy nyomdájának objektív felelősségét a hibás termékekért való felelősségről szóló irányelv szerint
A KRONE – Verlag egy ausztriai székhelyű sajtótársaság. Médiatulajdonos, és a Kronen‑Zeitung napilap egy regionális kiadásának kiadója. 2016. december 31‑én ebben a reszelt torma jótékony hatásairól szóló cikket tett közzé, amelyet olyan személy írt alá, aki egy vallási rend tagja, aki a gyógynövények területén szakértőként ingyenesen ad tanácsot a napilap által naponta közzétett rovatban.
A cikk szövege a következő volt:
„Reumafájdalmak enyhítése
A frissen reszelt torma segíthet a reuma során fellépő fájdalom csökkentésében. Az érintett területeket előbb dörzsöljük be sűrű növényi olajjal vagy disznózsírral, majd azokra helyezzük és nyomjuk rá a reszelt tormát. Ezt a pakolást akár kettő–öt óráig is fennhagyhatjuk, mielőtt eltávolítanánk. A pakolásnak enyhítő hatása van.”
Azonban a cikkben megjelölt kettő–ötórás időtartam, amely alatt a pakolást alkalmazni kellett, pontatlan volt, mivel az „óra” kifejezést használták a „perc” kifejezés helyett. A felperes, egy osztrák állampolgár, bízva a kezelés e cikkben említett időtartamában, körülbelül három órán keresztül hagyta fenn ezt a pakolást a lábízületén, és csak azt követően vette azt le, hogy mérgező kontaktreakció miatt erős fájdalmat érzett.
A felperes, mivel úgy vélte, hogy kár érte, testi sérülés miatt kártérítési keresetet nyújtott be a KRONE – Verlag ellen. Mivel kérelmét elsőfokon és másodfokon elutasították, a felperes felülvizsgálati kérelmet nyújtott be az Obertster Gerichtshofhoz (legfelsőbb bíróság, Ausztria).
Az e bíróság által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem alapján eljáró Bíróság úgy ítéli meg, hogy a hibás termékekért való felelősségről szóló irányelv(1) értelmében nem minősül „hibás terméknek” egy nyomtatott napilap példánya, amely paramedicinális témával foglalkozva pontatlan egészségügyi tanácsot ad egy növény használatával kapcsolatban, amelynek betartása kárt okozott e napilap olvasójának egészségében.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság először is hangsúlyozza, hogy a hibás termékekért való felelősségről szóló irányelv értelmében(2) a termék akkor minősül hibásnak, ha nem nyújtja a jogosan elvárható biztonságot. A termék hibás jellegét bizonyos, magából a termékben rejlő olyan elemek alapján kell meghatározni, amelyek többek között a termék kiszereléséhez, használatához, valamint forgalomba hozatalának időpontjához kapcsolódnak.
Ezt követően emlékeztetve arra, hogy az irányelv nem tartalmaz rendelkezéseket arra vonatkozóan, hogy megállapítható a hibás termékekért való felelősség olyan szolgáltatás által okozott károkért, amelynek a termék csak fizikai hordozója, az uniós jogalkotó szándékát tükrözi, a Bíróság megállapítja, hogy a jelen esetben a pontatlan tanács nem az annak hordozóját képező nyomtatott napilappal függ össze. E szolgáltatás különösen nem kapcsolódik sem annak kiszereléséhez, sem annak használatához, ekképpen az említett szolgáltatás nem tartozik a nyomtatott napilap lényegében rejlő elemek közé, amelyek önmagukban lehetővé teszik annak értékelését, hogy e termék hibás‑e.
Végül hangsúlyozva, hogy a szolgáltatók felelőssége és a késztermékek gyártóinak felelőssége két külön felelősségi rendszert alkot, mivel a szolgáltatók tevékenysége nem hasonlítható a gyártók, importőrök és szállítók tevékenységéhez, a Bíróság emlékeztet arra, hogy a szolgáltatások sajátos jellemzőire tekintettel a szolgáltató felelősségének rendszerét külön szabályozás tárgyává kell tenni.(3)
Következésképpen, a Bíróság szerint az olyan pontatlan egészségügyi tanács, amelyet nyomtatott napilapban tesznek közzé, és amely egy másik birtokba vehető dolog használatára vonatkozik, nem tartozik a hibás termékekért való felelősségről szóló irányelv hatálya alá, és nem olyan jellegű, hogy e napilapnak hibás jelleget kölcsönözzön, és megalapozza ezen irányelv alapján a „gyártó” objektív felelősségét, legyen az akár az említett napilap kiadója, nyomdája, vagy akár a cikk szerzője.
E tekintetben a Bíróság pontosítja, hogy bár a hibás termékekért való objektív felelősség, amelyet ezen irányelv ír elő, a jelen ügyben nem alkalmazható, más, eltérő alapokon nyugvó szerződéses vagy szerződésen kívüli – például a rejtett hibák vagy a vétkes károkozás esetére vonatkozó – felelősségi rendszerek még alkalmazhatók.
1 Az 1999. május 10‑i 1999/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL 1999. L 141., 20. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 4. kötet, 174. o.) módosított, a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1985. július 25‑i 85/374/EGK tanácsi irányelv (HL 1985. L 210., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 1. kötet, 257. o.) 2. cikke, együttesen értelmezve ezen, az 1999/34 irányelvvel módosított irányelv 1. és 6. cikkével.
2 Az irányelv 6. cikke.
3 A Bizottság által 1990. november 9‑én benyújtott, a szolgáltató felelősségéről szóló tanácsi irányelvre vonatkozó COM(90)482 végleges javaslat (HL 1991. C 12., 8. o.).