This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62011TJ0296
Cementos Portland Valderrivas kontra Bizottság
Cementos Portland Valderrivas kontra Bizottság
T‑296/11. sz. ügy
Cementos Portland Valderrivas, SA
kontra
Európai Bizottság
„Verseny — Közigazgatási eljárás — Információkérő határozat — A kért információk szükséges mivolta — Kellően komoly valószínűsítő körülmények — Bírósági felülvizsgálat — Arányosság”
Összefoglaló – A Törvényszék ítélete (hetedik tanács), 2014. március 14.
Verseny – Közigazgatási eljárás – A védelemhez való jog tiszteletben tartása – A kifogásközlés megküldését megelőző előzetes vizsgálati szakasz – Az uniós jognak az önkényes vagy aránytalan közhatalmi beavatkozás elleni védelmet előíró általános elve – A Bizottság azon kötelezettsége, hogy olyan, kellően komoly valószínűsítő körülményekkel rendelkezzen, amelyek alapján feltételezhető a versenyszabályok megsértése – A valószínűsítő körülmények kellően komoly jellegének értékelése
(EUMSZ 101. cikk; 1/2003 tanácsi rendelet, 18. cikk, (3) bekezdés)
Verseny – Közigazgatási eljárás – Tájékoztatáskérés – A kérelem jogalapjainak és céljának feltüntetése – A kért tájékoztatás és a vizsgált jogsértés közötti szükségszerű kapcsolat követelménye – A Bizottság mérlegelési mozgástere – Bírósági felülvizsgálat – Terjedelem
(EUMSZ 101. cikk; 1/2003 tanácsi rendelet, 18. cikk, (3) bekezdés)
Bírósági eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – A felhozott jogalapok rövid ismertetése – Elfogadhatatlanság
(A Törvényszék eljárási szabályzata, 44. cikk, 1. §, c) pont)
Verseny – Közigazgatási eljárás – Tájékoztatáskérés – A Bizottság hatásköre – Korlát – A kért tájékoztatás és a vizsgált jogsértés közötti szükségszerű kapcsolat követelménye – A kért tájékoztatás közismert jellege
(EUMSZ 101. cikk; 1/2003 tanácsi rendelet, 18. cikk, (1) bekezdés)
Verseny – Közigazgatási eljárás – Tájékoztatáskérés – A Bizottság hatásköre – A kért adatok bizonyos formába öntésére irányuló kérelem előterjesztésére vonatkozó jogkör – Korlátok
(1/2003 tanácsi rendelet, 18. cikk)
Verseny – Közigazgatási eljárás – Tájékoztatáskérés – A Bizottság hatásköre – Korlát – Az arányosság elvének tiszteletben tartása – A vállalkozásnak számára a válaszadásra megadott határidő – Az arányos jelleg értékelése
(1/2003 tanácsi rendelet, 18. cikk, (3) bekezdés)
A Bizottság által az 1/2003 rendelet szerinti közigazgatási eljárás előzetes vizsgálati szakaszában lefolytatott bizonyításfelvétel, különösen az ellenőrzési intézkedések és az információkérések jellegüknél fogva jogsértést rónak fel, és fontos következményekkel járhatnak a gyanúsított vállalkozások helyzetére. Következésképpen el kell kerülni azt, hogy a védelemhez való jog orvosolhatatlanul sérülhessen a közigazgatási eljárás ezen szakaszában, mivel a bizonyításfelvétel keretében tett intézkedések meghatározók lehetnek a vállalkozások felelősségét megalapozó magatartások jogellenes jellegét alátámasztó bizonyítékok megállapítása tekintetében.
E tekintetben a Bizottság nem kötelezhető arra, hogy az előzetes vizsgálati szakaszban az általa megvizsgálni kívánt feltételezett jogsértéseken kívül a valószínűsítő körülményeket, vagyis az EUMSZ 101. cikk megsértésének feltételezéséhez vezető tényezőket is megjelölje. Ez a kötelezettség ugyanis veszélyeztetné a vizsgálat sikerességének és az érintett vállalkozás védelemhez való jogának megőrzése között az ítélkezési gyakorlat által megteremtett egyensúlyt.
Ebből azonban nem vonható le az a következtetés, hogy a Bizottságnak a határozat 1/2003 rendelet 18. cikkének (3) bekezdése alapján történő elfogadása előtt nem kell birtokában lennie az EUMSZ 101. cikk megsértésének feltételezéséhez vezető tényezőknek.
A bármely természetes vagy jogi személy magántevékenységi körébe való önkényes vagy aránytalan közhatalmi beavatkozás elleni védelem követelménye ugyanis az uniós jog általános elvét képezi. Ezen általános elv tiszteletben tartása érdekében valamely információkérő határozatnak azon meghatározott ténybeli és jogi helyzet valóságának és jelentőségének bizonyításához szükséges iratok begyűjtésére kell irányulnia, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság már rendelkezik olyan, kellően komoly valószínűsítő körülményeknek minősülő információkkal, amelyek alapján feltételezhető a versenyszabályok megsértése.
E tekintetben ezen valószínűsítő körülmények kellően komoly jellege értékelésének azon körülmény figyelembevételével kell megtörténnie, hogy a megtámadott határozat az előzetes vizsgálati szakaszba illeszkedik, amelynek célja annak lehetővé tétele, hogy a Bizottság összegyűjtse a versenyszabályok megsértésének fennállását alátámasztó vagy azt cáfoló valamennyi releváns elemet, és előzetesen állást foglaljon az eljárás irányát és későbbi alakulását illetően. Ennek érdekében a Bizottság jogosult az 1/2003 rendelet 18. cikke alapján információkéréseket küldeni, vagy ugyanezen rendelet 20. cikke alapján helyszíni vizsgálatokat lefolytatni. Ennélfogva ebben a szakaszban, az információkérő határozat elfogadása előtt nem követelhető meg a Bizottságtól, hogy birtokában legyen a jogsértés fennállására vonatkozó bizonyítékoknak. Ezért elegendő, ha az említett valószínűsítő körülmények alapos gyanút alapoznak meg a feltételezett jogsértések megtörténte tekintetében ahhoz, hogy a Bizottságnak joga legyen további információkat kérni az 1/2003 rendelet 18. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott határozatban.
(vö. 35., 37–40., 43. pont)
Az 1/2003 rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében a Bizottságra rótt azon kötelezettség, hogy az információkérés jogi alapját és célját megjelölje, alapvető követelmény azért, hogy az érintett vállalkozásoktól kért információk indokoltsága kitűnjön, valamint azért, hogy e vállalkozások megérthessék, hogy a védelemhez való joguk megtartása mellett milyen mértékű együttműködésre kötelesek. Ebből következik, hogy a Bizottság csak olyan információk közlését kérheti, amelyek lehetővé tehetik számára a vizsgálat lefolytatását indokoló és az információkérésben megjelölt feltételezett jogsértések vizsgálatát.
A Bizottság feladata, széles vizsgálati és ellenőrzési hatáskörére tekintettel, az érintett vállalkozásoktól kért információk szükségességének mérlegelése. Ami a Törvényszéknek a Bizottság e mérlegelésére vonatkozó felülvizsgálatát illeti, a „szükséges információk” fogalmát azon célok függvényében kell értelmezni, amelyek érdekében a Bizottságra a kérdéses vizsgálati hatáskört ruházták. Így az információkérés és a feltételezett jogsértés közötti összefüggés követelménye teljesül, ha az eljárás e szakaszában az említett kérés jogszerűen a feltételezett jogsértéssel kapcsolatban állónak tekinthető abban az értelemben, hogy a Bizottság ésszerűen feltételezheti, hogy a dokumentum az állítólagos jogsértés fennállásának meghatározásában segíti majd.
(vö. 36., 66. pont)
Lásd a határozat szövegét.
(vö. 64. pont)
Az olyan információk, mint az adott címekhez tartozó irányítószámok, amennyiben elérhetők a Bizottság számára anélkül, hogy szükséges lenne a közlésükre kötelezni, a kizárólag a vállalkozás birtokában lévő információk logikus kiegészítésének minősülnek. Ennélfogva az esetleges közismert jellegük nem akadályozza meg, hogy úgy lehessen tekinteni azokat, mint amelyek az 1/2003 rendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében szükségesek.
(vö. 74., 75. pont)
Mivel az 1/2003 rendelet 18. cikke értelmében vett információk szolgáltatása alatt nem csupán a dokumentumok bemutatása értendő, hanem az említett dokumentumokkal kapcsolatos kérdések megválaszolásának kötelezettsége is, a Bizottság nem csak az érintett vállalkozás bármiféle beavatkozásától függetlenül létező adatok szolgáltatását kérheti. Következésképpen valamely vállalkozáshoz a kért adatok egy bizonyos formába öntését feltételező kérdéseket is intézhet.
E hatáskör gyakorlását azonban legalább két elv tiszteletben tartásának kötelezettsége határolja be. Egyrészt a vállalkozáshoz intézett kérdések nem kényszeríthetik a vállalkozást annak elismerésére, hogy jogsértést követett el. Másrészt az említett kérdések megválaszolása nem jelenthet számára aránytalan terhet a vizsgálat érdekében szükségeshez képest.
(vö. 80., 81. pont)
A Bizottság által a valamely vállalkozáshoz címzett információkéréseknek tiszteletben kell tartaniuk az arányosság elvét, és a vállalkozást terhelő információszolgáltatási kötelezettség nem jelenthet számára aránytalan terhet a vizsgálat érdekében szükségeshez képest.
A kérdések Bizottság által megadott határidőn belüli megválaszolásának kötelezettségével járó teher esetlegesen aránytalan jellegének értékeléséhez figyelembe kell venni azt, hogy a vállalkozás – mint az 1/2003 rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti információkérő határozat címzettje – annak a veszélynek van kitéve, hogy vele szemben nem csupán az 1/2003 rendelet 23. cikke (1) bekezdésének b) pontja, illetve 24. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében, hiányos vagy késedelmes információszolgáltatás, illetve az információszolgáltatás elmulasztása miatt szabnak ki bírságot vagy kényszerítő bírságot, hanem az említett rendelet 23. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság által tévesnek vagy „félrevezetőnek” minősített információk közlése esetén is bírságot szabnak ki vele szemben.
Ebből következik, hogy az információkérő határozatban előírt határidő megfelelőségének vizsgálata különös jelentőséggel bír. Az szükséges ugyanis, hogy az említett határidő ne csupán a tényleges válaszadást tegye lehetővé a címzett számára, hanem azt is, hogy meggyőződjön a szolgáltatott információk hiánytalanságáról, pontosságáról és helytállóságáról.
(vö. 86., 96., 97. pont)
T‑296/11. sz. ügy
Cementos Portland Valderrivas, SA
kontra
Európai Bizottság
„Verseny — Közigazgatási eljárás — Információkérő határozat — A kért információk szükséges mivolta — Kellően komoly valószínűsítő körülmények — Bírósági felülvizsgálat — Arányosság”
Összefoglaló – A Törvényszék ítélete (hetedik tanács), 2014. március 14.
Verseny – Közigazgatási eljárás – A védelemhez való jog tiszteletben tartása – A kifogásközlés megküldését megelőző előzetes vizsgálati szakasz – Az uniós jognak az önkényes vagy aránytalan közhatalmi beavatkozás elleni védelmet előíró általános elve – A Bizottság azon kötelezettsége, hogy olyan, kellően komoly valószínűsítő körülményekkel rendelkezzen, amelyek alapján feltételezhető a versenyszabályok megsértése – A valószínűsítő körülmények kellően komoly jellegének értékelése
(EUMSZ 101. cikk; 1/2003 tanácsi rendelet, 18. cikk, (3) bekezdés)
Verseny – Közigazgatási eljárás – Tájékoztatáskérés – A kérelem jogalapjainak és céljának feltüntetése – A kért tájékoztatás és a vizsgált jogsértés közötti szükségszerű kapcsolat követelménye – A Bizottság mérlegelési mozgástere – Bírósági felülvizsgálat – Terjedelem
(EUMSZ 101. cikk; 1/2003 tanácsi rendelet, 18. cikk, (3) bekezdés)
Bírósági eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – A felhozott jogalapok rövid ismertetése – Elfogadhatatlanság
(A Törvényszék eljárási szabályzata, 44. cikk, 1. §, c) pont)
Verseny – Közigazgatási eljárás – Tájékoztatáskérés – A Bizottság hatásköre – Korlát – A kért tájékoztatás és a vizsgált jogsértés közötti szükségszerű kapcsolat követelménye – A kért tájékoztatás közismert jellege
(EUMSZ 101. cikk; 1/2003 tanácsi rendelet, 18. cikk, (1) bekezdés)
Verseny – Közigazgatási eljárás – Tájékoztatáskérés – A Bizottság hatásköre – A kért adatok bizonyos formába öntésére irányuló kérelem előterjesztésére vonatkozó jogkör – Korlátok
(1/2003 tanácsi rendelet, 18. cikk)
Verseny – Közigazgatási eljárás – Tájékoztatáskérés – A Bizottság hatásköre – Korlát – Az arányosság elvének tiszteletben tartása – A vállalkozásnak számára a válaszadásra megadott határidő – Az arányos jelleg értékelése
(1/2003 tanácsi rendelet, 18. cikk, (3) bekezdés)
A Bizottság által az 1/2003 rendelet szerinti közigazgatási eljárás előzetes vizsgálati szakaszában lefolytatott bizonyításfelvétel, különösen az ellenőrzési intézkedések és az információkérések jellegüknél fogva jogsértést rónak fel, és fontos következményekkel járhatnak a gyanúsított vállalkozások helyzetére. Következésképpen el kell kerülni azt, hogy a védelemhez való jog orvosolhatatlanul sérülhessen a közigazgatási eljárás ezen szakaszában, mivel a bizonyításfelvétel keretében tett intézkedések meghatározók lehetnek a vállalkozások felelősségét megalapozó magatartások jogellenes jellegét alátámasztó bizonyítékok megállapítása tekintetében.
E tekintetben a Bizottság nem kötelezhető arra, hogy az előzetes vizsgálati szakaszban az általa megvizsgálni kívánt feltételezett jogsértéseken kívül a valószínűsítő körülményeket, vagyis az EUMSZ 101. cikk megsértésének feltételezéséhez vezető tényezőket is megjelölje. Ez a kötelezettség ugyanis veszélyeztetné a vizsgálat sikerességének és az érintett vállalkozás védelemhez való jogának megőrzése között az ítélkezési gyakorlat által megteremtett egyensúlyt.
Ebből azonban nem vonható le az a következtetés, hogy a Bizottságnak a határozat 1/2003 rendelet 18. cikkének (3) bekezdése alapján történő elfogadása előtt nem kell birtokában lennie az EUMSZ 101. cikk megsértésének feltételezéséhez vezető tényezőknek.
A bármely természetes vagy jogi személy magántevékenységi körébe való önkényes vagy aránytalan közhatalmi beavatkozás elleni védelem követelménye ugyanis az uniós jog általános elvét képezi. Ezen általános elv tiszteletben tartása érdekében valamely információkérő határozatnak azon meghatározott ténybeli és jogi helyzet valóságának és jelentőségének bizonyításához szükséges iratok begyűjtésére kell irányulnia, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság már rendelkezik olyan, kellően komoly valószínűsítő körülményeknek minősülő információkkal, amelyek alapján feltételezhető a versenyszabályok megsértése.
E tekintetben ezen valószínűsítő körülmények kellően komoly jellege értékelésének azon körülmény figyelembevételével kell megtörténnie, hogy a megtámadott határozat az előzetes vizsgálati szakaszba illeszkedik, amelynek célja annak lehetővé tétele, hogy a Bizottság összegyűjtse a versenyszabályok megsértésének fennállását alátámasztó vagy azt cáfoló valamennyi releváns elemet, és előzetesen állást foglaljon az eljárás irányát és későbbi alakulását illetően. Ennek érdekében a Bizottság jogosult az 1/2003 rendelet 18. cikke alapján információkéréseket küldeni, vagy ugyanezen rendelet 20. cikke alapján helyszíni vizsgálatokat lefolytatni. Ennélfogva ebben a szakaszban, az információkérő határozat elfogadása előtt nem követelhető meg a Bizottságtól, hogy birtokában legyen a jogsértés fennállására vonatkozó bizonyítékoknak. Ezért elegendő, ha az említett valószínűsítő körülmények alapos gyanút alapoznak meg a feltételezett jogsértések megtörténte tekintetében ahhoz, hogy a Bizottságnak joga legyen további információkat kérni az 1/2003 rendelet 18. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott határozatban.
(vö. 35., 37–40., 43. pont)
Az 1/2003 rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében a Bizottságra rótt azon kötelezettség, hogy az információkérés jogi alapját és célját megjelölje, alapvető követelmény azért, hogy az érintett vállalkozásoktól kért információk indokoltsága kitűnjön, valamint azért, hogy e vállalkozások megérthessék, hogy a védelemhez való joguk megtartása mellett milyen mértékű együttműködésre kötelesek. Ebből következik, hogy a Bizottság csak olyan információk közlését kérheti, amelyek lehetővé tehetik számára a vizsgálat lefolytatását indokoló és az információkérésben megjelölt feltételezett jogsértések vizsgálatát.
A Bizottság feladata, széles vizsgálati és ellenőrzési hatáskörére tekintettel, az érintett vállalkozásoktól kért információk szükségességének mérlegelése. Ami a Törvényszéknek a Bizottság e mérlegelésére vonatkozó felülvizsgálatát illeti, a „szükséges információk” fogalmát azon célok függvényében kell értelmezni, amelyek érdekében a Bizottságra a kérdéses vizsgálati hatáskört ruházták. Így az információkérés és a feltételezett jogsértés közötti összefüggés követelménye teljesül, ha az eljárás e szakaszában az említett kérés jogszerűen a feltételezett jogsértéssel kapcsolatban állónak tekinthető abban az értelemben, hogy a Bizottság ésszerűen feltételezheti, hogy a dokumentum az állítólagos jogsértés fennállásának meghatározásában segíti majd.
(vö. 36., 66. pont)
Lásd a határozat szövegét.
(vö. 64. pont)
Az olyan információk, mint az adott címekhez tartozó irányítószámok, amennyiben elérhetők a Bizottság számára anélkül, hogy szükséges lenne a közlésükre kötelezni, a kizárólag a vállalkozás birtokában lévő információk logikus kiegészítésének minősülnek. Ennélfogva az esetleges közismert jellegük nem akadályozza meg, hogy úgy lehessen tekinteni azokat, mint amelyek az 1/2003 rendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében szükségesek.
(vö. 74., 75. pont)
Mivel az 1/2003 rendelet 18. cikke értelmében vett információk szolgáltatása alatt nem csupán a dokumentumok bemutatása értendő, hanem az említett dokumentumokkal kapcsolatos kérdések megválaszolásának kötelezettsége is, a Bizottság nem csak az érintett vállalkozás bármiféle beavatkozásától függetlenül létező adatok szolgáltatását kérheti. Következésképpen valamely vállalkozáshoz a kért adatok egy bizonyos formába öntését feltételező kérdéseket is intézhet.
E hatáskör gyakorlását azonban legalább két elv tiszteletben tartásának kötelezettsége határolja be. Egyrészt a vállalkozáshoz intézett kérdések nem kényszeríthetik a vállalkozást annak elismerésére, hogy jogsértést követett el. Másrészt az említett kérdések megválaszolása nem jelenthet számára aránytalan terhet a vizsgálat érdekében szükségeshez képest.
(vö. 80., 81. pont)
A Bizottság által a valamely vállalkozáshoz címzett információkéréseknek tiszteletben kell tartaniuk az arányosság elvét, és a vállalkozást terhelő információszolgáltatási kötelezettség nem jelenthet számára aránytalan terhet a vizsgálat érdekében szükségeshez képest.
A kérdések Bizottság által megadott határidőn belüli megválaszolásának kötelezettségével járó teher esetlegesen aránytalan jellegének értékeléséhez figyelembe kell venni azt, hogy a vállalkozás – mint az 1/2003 rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti információkérő határozat címzettje – annak a veszélynek van kitéve, hogy vele szemben nem csupán az 1/2003 rendelet 23. cikke (1) bekezdésének b) pontja, illetve 24. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében, hiányos vagy késedelmes információszolgáltatás, illetve az információszolgáltatás elmulasztása miatt szabnak ki bírságot vagy kényszerítő bírságot, hanem az említett rendelet 23. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság által tévesnek vagy „félrevezetőnek” minősített információk közlése esetén is bírságot szabnak ki vele szemben.
Ebből következik, hogy az információkérő határozatban előírt határidő megfelelőségének vizsgálata különös jelentőséggel bír. Az szükséges ugyanis, hogy az említett határidő ne csupán a tényleges válaszadást tegye lehetővé a címzett számára, hanem azt is, hogy meggyőződjön a szolgáltatott információk hiánytalanságáról, pontosságáról és helytállóságáról.
(vö. 86., 96., 97. pont)