This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62006CJ0506
Az ítélet összefoglalása
Az ítélet összefoglalása
C-506/06. sz. ügy
Sabine Mayr
kontra
Bäckerei und Konditorei Gerhard Flöckner OHG
(az Oberster Gerichtshof [Ausztria] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Szociálpolitika — 92/85/EGK irányelv — A várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések — A »várandós munkavállaló« fogalma — A munkavállalóknak való felmondás tilalma a terhesség kezdetétől a szülési szabadság lejártáig — Elbocsátott munkavállaló, akinek petesejtjeit a felmondás közlésének időpontjában már in vitro megtermékenyítették, de a méhébe még nem ültették be — 76/207/EGK irányelv — Férfi és női munkavállalók közötti egyenlő bánásmód — Mesterséges megtermékenyítésben részt vevő munkavállaló — Felmondási tilalom — Hatály”
D. Ruiz-Jarabo Colomer főtanácsnok indítványa, az ismertetés napja: 2007. november 27. I - 1020
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2008. február 26. I - 1038
Az ítélet összefoglalása
Szociálpolitika – A munkavállalók biztonságának és egészségének védelme – Várandós, gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók – 92/85 irányelv
(92/85 tanácsi irányelv, 10. cikk, 1. pont)
Szociálpolitika – Férfi és női munkavállalók – Munkavállalás és munkafeltételek – Egyenlő bánásmód – 76/207 irányelv
(76/207 tanácsi irányelv, 2. cikk, (1) bekezdés és 5. cikk, (1) bekezdés)
A várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 92/85 irányelvet, és különösen az irányelv 10. cikkének 1. pontjában előírt, a várandós anyáknak való felmondásra vonatkozó tilalmat úgy kell értelmezni, hogy az nem terjed ki arra a munkavállalóra, aki mesterséges megtermékenyítésben vesz részt, ha a felmondás közlésének időpontjában a tőle származó petesejteket már egyesítették partnere spermiumaival, tehát az embriók in vitro létrejöttek, de ezeket még nem ültették be a nő méhébe.
E tekintetben a jogbiztonság tiszteletben tartása érdekében a 92/85 irányelv 10. cikkében előírt felmondási tilalom nem terjedhet ki az ilyen munkavállalóra. Ugyanis a petesejteket az érintett nő méhébe történő beültetés előtt bizonyos tagállamokban hosszabb-rövidebb ideig tárolni lehet; a jelen ügyben szereplő nemzeti szabályozás e tekintetben a megtermékenyített petesejtek legfeljebb 10 éven át tartó tárolását teszi lehetővé. Ennélfogva a 92/85 irányelv 10. cikkében előírt felmondás elleni védelemnek a megtermékenyített petesejt beültetése előtti alkalmazása a munkavállalóra azzal a következménnyel járna, hogy e védelem olyan esetekben is érvényesülne, amikor a beültetést bármely okból évekre elhalasztják, vagy – amennyiben a mesterséges megtermékenyítésre csupán elővigyázatosságból került sor – arról véglegesen lemondanak.
(vö. 41–42., 53. pont és a rendelkező rész)
A férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 76/207 irányelv 2. cikkének (1) bekezdésével és 5. cikkének (1) bekezdésével ellentétes az olyan munkavállalónak való felmondás, aki az alapügyben szereplőhöz hasonló körülmények között, a mesterséges megtermékenyítési eljárás előrehaladott fázisában, azaz a tüsző szúrcsapolása és közvetlenül a mesterségesen megtermékenyített petesejteknek a méhébe történő beültetése előtt áll, amennyiben bebizonyosodik, hogy a felmondásra lényegében azért kerül sor, mert az érintett ilyen eljárásban vesz részt.
Ugyanis, ha igaz is, hogy mindkét nemhez tartozó munkavállalókat akadályozhatják ideiglenesen munkájuk elvégzésében az orvosi kezelések, amelyeknek alá kell vetniük magukat, az olyan beavatkozás, mint a petesejt levétele és annak megtermékenyítést követő azonnali beültetése a nő méhébe, közvetlenül kizárólag a nőket érintheti. Ebből következik, hogy ha a munkavállalónak kizárólag amiatt mondanak fel, mert részt vesz a mesterséges megtermékenyítés e fontos szakaszában, az a nemen alapuló közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek minősül.
(vö. 50., 52., 54. pont és a rendelkező rész)