EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62003TJ0379
Az ítélet összefoglalása
Az ítélet összefoglalása
1. Közösségi védjegy – Fellebbezési eljárás – A közösségi bírósághoz benyújtott kereset – Az OHIM eljárási szerepe – Ez utóbbit alperesi pozíciója ellenére megillető azon jog, hogy támogassa a felperes kérelmeit – Okafogyottá vált kereset – Hiány
(Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, 133. cikk, 2. §)
2. Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru jellemzőinek leírására szolgálhatnak – Kiskereskedő szolgáltatási védjegye – Cloppenburg szóvédjegy
( 40/94 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont)
1. A közösségi védjegyekre vonatkozó fellebbezési eljárások keretében – akár olyanok, amelyekben a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) fellebbezési tanácsa előtt az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban felperesként részt vevő félen kívüli más felek is részt vesznek, akár olyanok amelyekben kizárólag a felperes és az OHIM áll szemben –,amennyiben az OHIM valóban nem rendelkezik kereshetőségi joggal, amely szükséges ahhoz, hogy keresetet nyújtson be valamely fellebbezési tanácsának határozata ellen, fordított esetben sem kötelezhető arra, hogy a fellebbezési tanácsok minden megtámadott határozatát szisztematikusan megvédje, illetve nem köteles minden ilyen határozat ellen irányuló kereset elutasítását kérelmezni. Az OHIM-ot tehát semmi sem akadályozza abban, hogy csatlakozzon a felperes kérelméhez, vagy a határozatot az Elsőfokú Bíróság mérlegelésére bízza; az OHIM emellett az Elsőfokú Bíróság tájékoztatása érdekében minden olyan érvet előterjeszthet, amelyet megfelelőnek tart. Ugyanakkor az OHIM nem nyújthat be a fellebbezési tanács határozatának hatályon kívül helyezésére vagy megváltoztatása irányuló kérelmet a keresetlevélben nem szereplő ponttal kapcsolatban, vagy nem terjeszthet elő a keresetlevélben fel nem hozott jogalapot. Továbbá ha az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 133. cikkének 2. §-a értelmében az Elsőfokú Bíróság előtt az OHIM az alperes, ez a fellebbezési tanácsok vonatkozásában semmit nem változtat a 40/94 rendelet rendszeréből adódó következményeken. Legfeljebb azt teszi lehetővé, hogy a megtámadott határozat hatályon kívül helyezése vagy megváltoztatása esetén az OHIM-nak az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban foglalt álláspontjától függetlenül határozzanak a költségekről.
Amikor az OHIM csatlakozik a felperes kérelméhez, a felek kérelmeinek és érveinek egybeesése nem mentesíti az Elsőfokú Bíróságot az alól, hogy megvizsgálja a megtámadott határozat jogszerűségét a keresetlevélben megfogalmazott jogalapok jogszerűségének tekintetében.
Ugyanis, mivel a megtámadott határozat nem került sem megváltoztatásra, sem visszavonásra, és az OHIM-nak nincs hatásköre sem erre, sem pedig arra, hogy a fellebbezési tanácsoknak utasításokat adjon erre vonatkozólag, továbbra is fennáll a felperes érdekeltsége e határozat hatályon kívül helyezése iránt, és ennek következtében a fellebbezés nem vált tárgytalanná.
(vö. 22‑24., 27‑29. pont)
2. A közösségi védjegyről szóló 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján az átlagos német fogyasztók részéről a Nizzai Megállapodás szerinti 35. osztályba tartozó „kiskereskedelemi szolgáltatások” vonatkozásában lajstromoztatni kívánt Cloppenburg szóvédjegy nem alkalmas arra, hogy a kereskedelemben a szolgáltatások földrajzi eredetének leírására szolgáljon.
Ugyanis annak vizsgálatához, hogy a lajstromozást kizáró szóban forgó ok alkalmazásának feltételei teljesülnek-e, minden vonatkozó körülményt tekintetbe kell venni, mint amilyen a megjelölt áruk vagy szolgáltatások jellege, a szóban forgó földrajzi hely kisebb vagy nagyobb mértékű jó hírneve, különösen a szóban forgó gazdasági ágazatban, valamint annak kisebb vagy nagyobb mértékű ismerete, az érintett tevékenységi kör megszokott volta és az, hogy a szóban forgó áruk vagy szolgáltatások földrajzi eredete milyen mértékben lehet releváns az érintett vásárlók körében az érintett áruk vagy szolgáltatások minőségének vagy más jellemzőinek értékelése során.
Ugyanakkor a közel 30 000 lakossal rendelkező német Cloppenburg város a releváns közönség körében – feltéve, hogy ismerik – csekély vagy legfeljebb átlagos ismertségnek örvend, és nincs kapcsolata az érintett szolgáltatási kategóriával.
(vö. 39‑40., 46., 49‑51. pont)