EUR-Lex Prístup k právu Európskej únie
Tento dokument je výňatok z webového sídla EUR-Lex
Dokument 32018R0823
Commission Implementing Regulation (EU) 2018/823 of 4 June 2018 terminating the partial interim review of the countervailing measures applicable to imports of certain rainbow trout originating in the Republic of Turkey
A Bizottság (EU) 2018/823 végrehajtási rendelete (2018. június 4.) a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről
A Bizottság (EU) 2018/823 végrehajtási rendelete (2018. június 4.) a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről
C/2018/3280
HL L 139., 2018.6.5, s. 14 – 24
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
Účinné
5.6.2018 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 139/14 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2018/823 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2018. június 4.)
a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) és különösen annak 19. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Hatályban lévő intézkedések
(1) |
Szubvencióellenes vizsgálatot követően a Bizottság az (EU) 2015/309 végrehajtási rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámokat vetett ki a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára (a továbbiakban: hatályban levő intézkedések). |
1.2. Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem
(2) |
2017. március 13-án az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége (Aegean Exporters Association, a továbbiakban: kérelmező) a kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatára irányuló kérelmet nyújtott be. |
(3) |
A kérelem bizonyítékokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a közvetlen termelési támogatások végrehajtásának 2016. évi átalakításával jelentősen csökkent Törökországban a pisztrángtermelői támogatások szintje, és emiatt a támogatások ellensúlyozásához a továbbiakban már nincs szükség az intézkedésekre. A kérelmező ezenkívül azt állította, hogy jellegét tekintve a változás tartós. A kérelmező szerint mindezekből az következik, hogy a hatályban levő intézkedéseket felül kell vizsgálni. |
1.3. A részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(4) |
Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, 2017. július 20-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindítását. |
1.4. Felülvizsgálati időszak
(5) |
A felülvizsgálati időszak a 2016. július 1-jétől2017. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki. A Bizottság ezenkívül annak értékeléséhez, hogy az eredeti vizsgálat óta csökkent-e a pisztrángtermelők támogatása, és hogy tartós jellegű volt-e a változás, azt is elemezte, hogy miként alakult a Törökország által nyújtott pisztrángtermelői támogatások teljes összege az eredeti vizsgálati időszak (azaz a 2013. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszak) óta. |
1.5. A vizsgálatban érintett felek
(6) |
A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a Bizottság értesítette a kérelmezőt, az ismert törökországi exportáló termelőket, az uniós termelőket, a tudomása szerint érintett felhasználókat és kereskedőket, az uniós termelőket képviselő társulásokat, valamint Törökország hatóságait. |
(7) |
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek. |
(8) |
Két érdekelt fél beadványában a hatályban levő intézkedések fenntartásának szükségessége mellett szállt síkra. A felek egyike a Dán Akvakultúra-szövetség (az eredeti vizsgálatbeli panaszos) volt, amely azt az álláspontot képviselte, hogy nem teljesülnek az alaprendelet 19. cikkének feltételei. Állítása szerint egyrészről a kérelemben szereplő információk hiányosak és nem tükrözik híven a Törökországban működő pisztrángtermelők támogatásának helyzetét, másrészről a Törökország által bevezetett változtatások nem tekinthetők „tartós jellegűeknek”. A másik fél egy spanyolországi akvakultúra-szövetség volt, amely azt állítva, hogy a törökországi behozatal árai alacsonyabbak az uniós pisztrángtermelők által alkalmazott áraknál, szintén amellett érvelt, hogy a kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani. |
1.6. Mintavétel a törökországi exportáló termelők körében
(9) |
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy az exportáló termelők nagy száma miatt az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt végezhet az exportáló termelők körében. |
(10) |
Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a Törökországban működő összes ismert exportáló termelőt az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Ezenfelül a Török Köztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét is felkérte, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló termelők, nevezze meg őket és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat összesen több mint hetven törökországi vállalatnak küldte meg a Bizottság. |
(11) |
Huszonhét exportáló termelő nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban ideiglenesen öt exportáló termelőt/termelői csoportot vett fel a mintába: hármat a legnagyobb uniós exportvolumennel rendelkező exportáló termelők/termelői csoportok közül, továbbá két kisebb exportáló termelőt/termelői csoportot. A Bizottság a javasolt mintát reprezentatívnak találta. |
(12) |
A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Két exportáló termelői csoport – a KLC csoport és a Sagun csoport – kérte a mintába való felvételét. Mivel a KLC csoport jelentős mennyiséget exportál, az átalakított program ágazati hatásainak megfelelő vizsgálata érdekében a Bizottság úgy határozott, hogy e csoportot felveszi a mintába. A Sagun csoport (4) esetében ezzel szemben a Bizottság a vizsgálathoz rendelkezésre álló időkeret szűkössége miatt elutasította a mintába való felvételre irányuló kérést. |
(13) |
A végleges minta így az alábbi exportáló termelőkből/exportáló termelői csoportokból, valamint a velük kapcsolatban álló vállalatokból állt:
|
(14) |
A végleges minta az Unióba exportált, a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti behozatali volumenének mintegy 71 %-át fedte le. A Bizottság a mintát reprezentatívnak találta, és alkalmasnak tartotta arra, hogy segítségével megfelelő módon elemezze a Törökország által bevezetett változásoknak a szóban forgó ágazatban működő vállalatok összességére gyakorolt hatásait. |
1.7. Kérdőívek és ellenőrző látogatások
(15) |
A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy értékelje a közvetlen támogatásokra vonatkozó program végrehajtásának a Törökország általi átalakításából eredő hatásokat. |
(16) |
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő hat exportáló termelőnek/termelői csoportnak, valamint Törökországnak. E felek mindegyike hiánytalanul kitöltve benyújtotta a kérdőíveket. |
(17) |
A Bizottság a mintában szereplő egyik exportáló termelői csoport – nevezetesen az Alima csoport – telephelyein ellenőrző látogatást tett. A Bizottság emellett a törökországi hatóságokat is felkereste ellenőrző látogatás keretében. A 4.3.4. fejezetben levont következtetések alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a mintában szereplő többi vállalat esetében eltekint az ellenőrző látogatásoktól. |
1.8. Nyilvánosságra hozatal
(18) |
A Bizottság 2018. február 21-én minden érdekelt fél számára nyilvánosságra hozta a vizsgálat lényeges tényeit és szempontjait, és felkérte az érdekelt feleket, hogy 2018. március 18-ig küldjék meg írásos észrevételeiket és/vagy a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás iránti kérelmüket. |
(19) |
A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország, a kérelmező, a mintában szereplő négy exportáló termelő és a Dán Akvakultúra-szövetség nyújtott be észrevételeket. 2018. március 23-án a Bizottság, Törökország, valamint a kérelmező részvételével meghallgatásra került sor. 2018. április 16-án a Bizottság és a Dán Akvakultúra-szövetség részvételével került sor meghallgatásra. |
2. A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(20) |
A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Törökországból származó, jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) alá tartozó szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) alábbi kiszerelései:
(a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
(21) |
A Bizottság az eredeti vizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy az Unióban termelt termékek és a Törökországban termelt termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékek. |
3. AZ EREDETI VIZSGÁLATBAN KIEGYENLÍTETT TÁMOGATÁSOK
(22) |
Az eredeti vizsgálat alkalmával a Bizottság több olyan intézkedést is megvizsgált, amelyek az eredeti vizsgálati időszakban (2013-ban) gazdasági előnyhöz juttatták vagy juttathatták a pisztrángot exportáló törökországi termelőket (lásd az ideiglenes kiegyenlítő vámok kivetéséről szóló 1195/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) (37) preambulumbekezdését). |
(23) |
A törökországi pisztrángtermelők az eredeti vizsgálati időszakban elsősorban közvetlen, az összes pisztrángtermelő által igénybe vehető, kilogrammalapú támogatásokban részesültek, amelyek 7–9,6 % közötti mértékeket értek el. Ezenfelül két, az eredeti vizsgálat mintájában szereplő vállalatnak támogatott hiteleket is folyósítottak. A Bizottság megállapította, hogy a támogatott hitelek révén az egyik vállalat (Kilic) 0,1 %-os, a másik vállalat (Özpekler) pedig 0,3 %-os mértékű támogatásban részesült. |
(24) |
A Bizottság megállapításai szerint a megvizsgált többi támogatási intézkedés az eredeti vizsgálati időszakban vagy egyáltalán nem járt gazdasági előnnyel, vagy elhanyagolható mértékű gazdasági előnyt eredményezett. A pisztrángtermelőkre vonatkozóan bevezetett intézkedések következésképp elsősorban a közvetlen támogatásokat egyenlítették ki. |
(25) |
A pisztrángtermelők eredeti vizsgálati időszakbeli (2013. évi) közvetlen támogatásai a 2013. évi mezőgazdasági támogatásokról szóló, 2013. március 7-i 2013/4463. sz. rendeleten (a továbbiakban: 2013. évi rendelet) alapultak. E rendelet a 2013-ban termelt pisztrángokra vonatkozott. |
(26) |
A 2013. évi rendelet értelmében minden olyan pisztrángtermelő támogatásban részesült, amely valamely haltenyésztési egység használatához érvényes termelési engedéllyel rendelkezett. A termelési engedélyek egyaránt vonatkozhatnak tengeri, víztározókban történő, illetve belvízi termelésre. Egy adott pisztrángtermelő akár több termelési engedéllyel (haltenyésztési egységgel) is rendelkezhetett ugyanarra a tározóra vagy tengerterületre. A 2013. évi rendelet alapján a szóban forgó engedélyek mindegyike után, a következő határok alkalmazása mellett járt termelési támogatás: 250 tonna éves termelésig a pisztrángtermelők a pisztrángok kilogrammjára számítva 0,65 török lírát (TRY) kaptak minden egyes termelési engedélyük után, 251 és 500 tonna termelés között a pisztrángtermelők ennek az összegnek a felét (0,325 TRY/kg) kapták, 500 tonnás termelés felett pedig nem kaptak támogatást. |
4. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
4.1. Általános információk
(27) |
Törökországban a pisztrángtermelés támogatását éves alapon, kormányrendelettel szabályozzák. A rendelet a törökországi akvakultúrás termelés alapfeltételeit, valamint az ágazatnak nyújtható támogatások mértékeit határozza meg. A rendelet végrehajtása során követendő elvek és eljárások részleteit az Élelmezési, Földművelési és Állattenyésztési Minisztérium éves rendszerességgel közzétett közleményei állapítják meg. |
(28) |
mivel a felülvizsgálati időszak 2016 második félévére és 2017 első félévére terjedt ki, a Bizottság először a pisztrángtermelőknek 2016-ban és 2017-ben nyújtott, illetve nyújtandó támogatások mértékeit és feltételeit vizsgálta meg (lásd a 4.2. fejezetet). |
(29) |
A második lépésben a Bizottság azt elemezte, hogy összességében miként alakultak a Törökország által az eredeti vizsgálat óta nyújtott támogatások összegei (lásd a 4.3. fejezetet). Harmadik lépésként a Bizottság felmérte, hogy a támogatás szintje jelentős mértékben megváltozott-e, és hogy a változás tartós jellegűnek tekinthető-e (lásd a 4.4. fejezetet). |
4.2. A pisztrángtermeléshez 2016-ban és 2017-ben nyújtott támogatások
4.2.1. 2016. évi pisztrángtermelési támogatások
(30) |
2016-ban a pisztrángtermelők a 2016. évben nyújtandó mezőgazdasági támogatásokról szóló 2016/8791. sz. rendelet (6) (a továbbiakban: 2016. évi rendelet) alapján részesültek támogatásban. A nyújtandó támogatások feltételeit az akvakultúra támogatásáról szóló 2016/33. sz. közlemény (7) részletezte. |
(31) |
Jóllehet a támogatások török lírában megadott kilogrammonkénti mértékei nem változtak 2013-hoz képest, az újonnan beillesztett 4.16. cikk kizárta a támogatásból azokat a halgazdaságokat, amelyek engedélyei „egyazon, a Minisztérium által kijelölt potenciális területre, egyazon víztározóra vagy egyazon zónában elhelyezkedő regionális víztározóra” vonatkoztak. |
(32) |
Az eredeti vizsgálati időszakbeli szabályozással szemben e cikk értelmében ha egy pisztrángtermelő, azaz egyetlen személy vagy vállalkozás/vállalat több termelési engedéllyel (vagy „haltenyésztési egységgel”) rendelkezik egy adott, a Minisztérium által kijelölt potenciális tengerterületre, egy adott víztározóra vagy egy adott régió víztározóira vonatkozóan, akkor ezek az engedélyek vagy haltenyésztési egységek a szóban forgó vállalat esetében egyetlen engedélynek, illetve egységnek minősülnek, és a közvetlen támogatást is ennek megfelelően kell kifizetni. A kérelmező állítása szerint e cikk miatt lecsökkent a támogatásra jogosult termelési volumen, és jelentősen visszaestek a pisztrángtermelőknek folyósított támogatások. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a szóban forgó kikötés két korlátozást is magában foglal. |
(33) |
Egyfelől: a Törökország által benyújtott adatok alapján a vizsgálat kimutatta, hogy a 2016. évi rendelet 4.16. cikkében megfogalmazott korlátozás csak a víztározóbeli vagy tengeri pisztrángtermelést érinti, a belvízi termelést – amely a Törökországtól kapott információk szerint (8) a teljes pisztrángtermelés mintegy 20 %-át adja – azonban nem. A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország emellett azt is megerősítette, hogy összességében a termelőegységek (halgazdaságok) 65 %-a található belvízi területeken, és mindössze 35 %-a működik víztározókban vagy tengeri terülteken. |
(34) |
Ennek megfelelően a 2016. évi rendelet 4.16. cikkében előírt korlátozás a pisztrángtermelés 20 %-ára, illetve a termelőegységek vagy halgazdaságok 65 %-ára semmilyen hatást sem gyakorolt. Ez volt a helyzet például a mintában szereplő egyik vállalat, a Mittos esetében, amelynek pisztrángot termelő saját halgazdasága belvízi területen működött. Ezenkívül a mintában szintén szereplő Özpekler csoport különböző víztározókban rendelkezett halgazdaságokkal. Következésképp – az említett vállalatok/vállalatcsoportok által benyújtott (és kormányzati szinten ellenőrzött) információk szerint – e vállalatok 2016-ban, amikor az új szabályozás már hatályos volt, ugyanannyi (az egyik esetben hat, a másik esetben pedig három) termelési engedély után voltak jogosultak támogatásra, mint 2015-ben, azaz a jogszabályi változás előtt. E vállalatokra tehát a jogszabályi változás nem gyakorolt jelentős hatást. |
(35) |
Másfelől: a korlátozás jogi személyenként volt értendő, vagyis az egymással kapcsolatban álló vállalatok alkotta csoportoknál minden egyes vállalat jogosult volt támogatást igényelni a rendeletben rögzített felső határok erejéig. Ez azt jelentette, hogy ha egy vállalatcsoport olyan, külön jogi személyiséggel rendelkező vállalatokból állt, amelyek ugyanazon zónában rendelkeztek haltermelő gazdaságokkal (engedélyekkel), akkor a csoport minden egyes vállalata külön-külön részesülhetett támogatásokból, akkor is, ha az egymással kapcsolatban álló vállalatok halgazdaságai ugyanabban a zónában helyezkedtek el. Törökország megerősítette, hogy a mintában szereplő egyik vállalatcsoport, az Alima csoport esetében ez volt a helyzet. Az említett csoporthoz tartozó mindkét, egymással kapcsolatban álló vállalat jogosult volt támogatások igénylésére, jóllehet halgazdaságaik ugyanazon zónában helyezkedtek el. |
(36) |
Mindezen sajátosságok miatt a korlátozás összességében nem mérsékelte számottevően a kedvezményezettek számát. A Törökországtól kapott információk tanúsága szerint a közvetlen támogatásra jogosító halgazdálkodási engedélyek száma a 2015. évi 947-ről 2016-ban 837-re, majd 2017-ben 817-re csökkent. A (34) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az egyes vállalatokat külön-külön vizsgálva megállapítható, hogy bár néhány vállalat 2016-ban kevesebb támogatásra jogosító engedéllyel rendelkezett, mint 2015-ben, más vállalatok – így például az Özpekler csoport vagy a Mittos – ugyanannyi támogatásra jogosító engedéllyel rendelkeztek a módosítás után, mint a módosítás előtt. |
(37) |
A 2016. évi rendelet 4.16. cikkével bevezetett jogszabályi változás mellett Törökország ugyanezen rendelet keretében 2016. január 1-jei kezdettel egy új, a zárt rendszerű termeléshez (9) nyújtható közvetlen támogatást is bevezetett. Ennek célját a rendelet 4.16. cikke a következőképpen határozta meg: „az országban rendelkezésre álló vízkészletek maximális kihasználása az akvakultúra-termékek és különféle fajok célzottan vízszegény területeken történő tenyésztésével”. |
(38) |
A zárt rendszerű termelésre irányuló támogatásból a rendeletben meghatározott egyéb halfajok (például a tengeri durbincs és a farkassügér) termelői is részesülhettek. A támogatás mértékét az ilyen típusú rendszerben termelt halak kilogrammjára vetítve – a termelt halfajtól függetlenül – 0,5 TRY-ban határozták meg. |
4.2.2. A pisztrángtermeléshez 2017-ben nyújtandó támogatások
(39) |
A pisztrángtermelői támogatások évente új rendeletekkel és közleményekkel történő szabályozásának gyakorlatával összhangban a 2016. évi rendeletet 2017-ben felváltotta a 2017-ben nyújtandó mezőgazdasági támogatásokról szóló 2017/10465. sz. rendelet (10) (a továbbiakban: 2017. évi rendelet). Ezenkívül a nyújtandó támogatások feltételeit az akvakultúra támogatásáról szóló 2017/38. sz. közlemény (11) részletezte. |
(40) |
A 2017. évi rendelet megtartotta a 4.16. cikknek a támogatásra jogosító engedélyek darabszámára vonatkozó rendelkezéseit. Ezzel egyidejűleg azonban megemelte a pisztrángtermeléshez nyújtható közvetlen támogatások mértékét. A támogatások újonnan megállapított mértékei a következők szerint alakultak:
|
(41) |
A 2017. évi rendelet új támogatásokat is bevezetett. A Törökországtól kapott információk szerint a szóban forgó új támogatások részben az eredeti vizsgálatban kiegyenlített közvetlen támogatásokat váltották fel és egészítették ki, és a törökországi halfogyasztás növelését, a környezetvédelmi normák betartásának előmozdítását, a betegségekkel szembeni küzdelem fokozását, az élelmiszer-minőség javítását, az élelmiszer-kínálat változatosabbá tételét és az élelmiszerek nyomonkövethetőségének javítását voltak hivatottak szolgálni. Az újonnan bevezetett támogatások a következőket foglalták magukban:
|
(42) |
Az 1 kg feletti pisztrángok termeléséhez igénybe vehető támogatások célja a termékdiverzifikáció előmozdítása volt. A támogatás mértéke 250 tonna termelésig 0,25 TRY/kg, 250 és 500 tonna termelés között pedig ennek fele (0,125 TRY/kg) volt. A támogathatósági kritériumok 4.16. cikk szerinti, a (32)–(35) preambulumbekezdésben ismertetett korlátozása a támogatások e típusára is vonatkozott. |
(43) |
A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország és a kérelmező azzal érvelt, hogy az 1 kg feletti pisztrángok után járó támogatás csak az 1–1,2 kg tömegű érintett termék szempontjából releváns. Álláspontjuk szerint az érintett termék fogalma már nem terjed ki az 1,2 kg-nál nagyobb tömegű pisztrángokra. Ezen túlmenően Törökország kijelentette, hogy a 2018. évi termeléshez igénybe vehető támogatási programok feltételeit meghatározó, hamarosan közzétételre kerülő közleményében a Mezőgazdasági Minisztérium korlátozni fogja az 1,25 kg feletti pisztrángok után járó támogatást. Az 1 kg feletti pisztrángok után járó támogatást következésképp figyelmen kívül kell hagyni a pisztrángtermelőknek nyújtott támogatási összegek 2017. évi és 2018. évi alakulásának értékelésekor. |
(44) |
A legalább 1,2 kg tömegű, egész halként értékesített pisztrángok a Bizottság szerint sem képezik részét az érintett terméknek. Ennélfogva azok a támogatások, amelyeket ezeknek a – kizárólag más piacokra termelt – halaknak a termeléséhez nyújtanak, nem kiegyenlíthetők a jelenlegi intézkedések keretében. |
(45) |
Az 1–1,2 kg tömegű pisztrángok termelése viszont részesült 2017-ben a program támogatásaiból, és ezek a halak a termékkör részét képezték. Ezenkívül a 2017/38. sz. közlemény 4f. cikke alapján a haltermelők „a lehalászáskor” kapják meg a támogatást. Még ha Törökországnak szándékban állna is, hogy 2018-ban korlátozza az 1,25 kg feletti pisztrángok után járó támogatást, a rendelet jogilag nem zárja ki a más formában értékesített pisztrángok támogatását. A kapott információk szerint az ágazatban általános gyakorlat, hogy a lehalászott nagy méretű pisztrángok egy részét feldolgozzák, és mint érintett terméket – például filé formában – értékesítik. A támogatási program szóban forgó összegéből tehát részesült az érintett termék. Ezenkívül a Bizottság kizárólag azokra a releváns végeleges jogalkotási aktusokra és közigazgatási intézkedésekre támaszkodhat az elemzésekor, amelyeket az exportáló országban teljeskörűen hatályba léptettek. Mivel a 2018. évi feltételeket meghatározó közleményt még nem fogadták el, az eljárás e szakaszában a tervezett feltételek, amelyekről Törökország beszámolt, nem vehetők figyelembe. A Bizottság ennélfogva elutasította a felvetést, hogy zárja ki összesített elemzéséből a szóban forgó programot, de egyszersmind pontosította azokat a ténymegállapításait, amelyeket a program gazdasági hatása kapcsán megfogalmazott (lásd a (67) preambulumbekezdést). |
(46) |
A halcímkézési támogatások célja a halak nyomonkövethetőségének előmozdítása és a halminőség javítása volt. A támogatás mértéke 250 tonna termelésig 0,02 TRY/darab, 250 és 500 tonna termelés között pedig ennek fele (0,01 TRY) volt. A határok termelési engedélyekként voltak értendők. A támogathatósági kritériumok 4.16. cikk szerinti, a (32)–(35) preambulumbekezdésben ismertetett korlátozása a támogatások e típusára is vonatkozott. A halcímkézési támogatásból a rendeletben meghatározott egyéb halfajok (például a tengeri durbincs és a farkassügér) termelői is részesülhettek. A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek ezt a ténymegállapítást nem vonták kétségbe. |
(47) |
A helyes gazdálkodási gyakorlathoz nyújtott támogatások egyes környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági, haljóléti és nyomonkövethetőségi normák betartásához kapcsolódtak. A támogatásra való jogosultsághoz a vállalatoknak minden esetben auditáltatniuk kellett magukat. Az audit lezárását tanúsítvány kibocsátása követhette. A normák betartásának ellenőrzését kizárólag a Minisztérium által akkreditált szervezetek végezhették. A 2017. évben termelt pisztrángok termelése esetében a vállalatok 2018. március 31-ig igényelhették jogosultságuk megállapítását. A támogatás mértéke 0,25 TRY/kg volt 250 tonna termelésig. A felső határ jogi személyenként volt értendő. A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek ezt a ténymegállapítást nem vonták kétségbe. |
4.2.3. Következtetés
(48) |
A 2016. évi rendelet 4.16. cikkével bevezetett jogszabályi változást követően a jelek szerint csökkent a közvetlen támogatásra jogosult pisztrángtermelési volumen. Azt azonban, hogy a szóban forgó rendelet hatálybalépése előtt alkalmazott rendszerhez képest a 2016. évi jogszabályi változás ténylegesen milyen hatást gyakorolt a támogatásra jogosult termelés volumenére és értékére, a Törökországtól kapott tájékoztatás és a rendelkezésre álló információk szerint nehéz volt megállapítani, és a hatás annak függvényében változott, hogy mekkora termelési volumen tartozott az egyes engedélyekhez. |
(49) |
A hatás emellett vállalatonként is eltérő volt, az egyes vállalatok termeléssel kapcsolatos konkrét helyzetétől függően. Azok a vállalatok, amelyek ugyanazon régión vagy zónán belül a korábbi rendszer alapján egynél több engedéllyel rendelkeztek, 2016-tól csak egyetlen engedély után kaphattak közvetlen támogatásokat. Ezzel szemben a többi, belvízi termeléssel foglalkozó vállalat (mint például a Mittos) vagy különböző zónákban, illetve régiókban működő vállalat (köztük az Özpekler csoport) amiatt, hogy egynél több engedéllyel rendelkezett, ugyanolyan, vagy esetenként magasabb szintű közvetlen támogatásokban részesült, mint 2016 előtt. Továbbá, mivel a 2016. évi rendelet 4.16. cikke a korlátozást jogi személyenként határozta meg, a vállalatcsoportok esetében a jogszabályi változás hatását a csoportstruktúra is meghatározta. Ebből adódóan, míg a jogszabályi változás az olyan vállalatcsoportokat, mint a GMS csoport és a KLC csoport, igen érzékenyen érintette, addig az olyan vállalatok vagy vállalatcsoportok, mint az Alima, a Mittos és az Özpekler, vagy mint a teljes vállalati kör több mint 65 %-át alkotó kisvállalatok, csak mérsékelten vagy egyáltalán nem érzékelték a változás hatását. |
(50) |
Ezenkívül a Bizottság megállapításai szerint 2017-ben nőtt a pisztrángtermelői közvetlen támogatások tényleges mértéke (lásd a (40) preambulumbekezdést). A 2016. évi és 2017. évi rendeletek ezenfelül több új, a pisztrángtermelők által igénybe vehető támogatást is bevezettek (lásd a 4.2.1. és a 4.2.2. fejezetet). |
(51) |
Így lehetséges ugyan, hogy a 2016-ban bevezetett korlátozások csökkentették a közvetlen támogatások révén nyújtott támogatást, de Törökország ezzel párhuzamosan új támogatásokat vezetett be és/vagy módosította a meglévő támogatási intézkedéseket. Az egyik központi kérdés tehát az volt, hogy a megnövelt mértékű közvetlen támogatások és az újonnan bevezetett támogatások nem ellensúlyozzák-e a 2016. évi rendelettel bevezetett korlátozást. Ha ez beigazolódik, akkor az össztámogatás szintje elérheti vagy meghaladhatja a támogatásnyújtásnak az eredeti kiegyenlítő vámok kivetésekor kiszámított szintjét. Még ha egy termelőnek szerényebb mértékű gazdasági előnye származott is 2016-ban a közvetlen támogatásokból amiatt, hogy engedélyeit vagy haltenyésztési egységeit egyetlen engedélyként vagy egységéként vették figyelembe, e változás nem okvetlen eredményezett a 2016. évi jogszabályi változás előtti helyzethez képest alacsonyabb szintű össztámogatást (lásd a (62)–(65) preambulumbekezdést). |
(52) |
A Bizottság ezért úgy vélte, hogy értékelésének egyrészt az összes olyan támogatási intézkedés hatására ki kell terjednie, amelyből a Törökországban működő pisztrángtermelők részesülhettek (vagy a jövőben részesülhetnek), másrészt pedig országos szinten a támogatások teljes összegét is meg kell vizsgálnia. A Bizottság ebből adódóan nem azt vizsgálta, hogy a jogszabályi változás a mintában szereplő egyes vállalatokra külön-külön milyen konkrét hatást gyakorolt a vizsgálati időszakban, hanem átfogó értékelést végzett, azzal együtt, hogy következtetéseit ellenőrzésképp a mintában szereplő exportáló termelőktől kapott információkkal is összevetette. |
(53) |
A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország és a kérelmező azt állította, hogy a Bizottságnak újra ki kell számítania a mintában szereplő egyes vállalatokhoz tartozó támogatáskülönbözeteket. A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A kérelmező kérése szerint ismét fel kell mérni az összes törökországi pisztrángtermelő számára elérhető támogatások szintjének a 2016. évi jogszabályi változást követő csökkenését. Mivel országos szinten a körülmények nem változtak meg tartós jelleggel, a Bizottság indokolatlannak tartotta a kapcsolódó egyedi támogatási összegek kiszámítását. A jelek szerint a végrehajtott változtatások nem elegendőek annak bizonyításához, hogy a támogatások összege jelentős mértékben és tartós jelleggel megváltozott. Ezenkívül a támogatásnyújtás országos szintű elemzése és a támogatások 2018. évi becsült összegeinek vizsgálata is ugyanezt a következtetést erősítette meg. |
4.3. A pisztrángtermeléshez nyújtott támogatások alakulása országos szinten
4.3.1. A pisztrángtermelőknek 2013 és 2016 között nyújtott támogatások
(54) |
A pisztrángtermelőknek 2013 és 2016 között nyújtott támogatások összegei a következők szerint alakultak: Táblázat A pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen támogatások
|
(55) |
A pisztrángtermeléshez nyújtott teljes támogatási összeg 2013 és 2016 között 37 %-kal csökkent. |
(56) |
A támogatási összegben a legnagyobb mértékű (20 %-os) csökkenés 2013 és 2015 között, azaz még a 2016. évi rendelettel bevezetett jogszabályi változás előtt következett be. Az említett időszakban tapasztalt csökkenés megfelelt a pisztrángtermelés ugyanezen időszakbeli visszaesésével (17 %). |
(57) |
A támogatási összeg 2015 és 2016 (a változás előtti és utáni év) viszonylatában 20,6 %-kal csökkent. |
4.3.2. A Törökország által 2016-ban nyújtott támogatások
(58) |
A pisztrángtermelőknek 2016-ban nyújtott közvetlen támogatások tényleges teljes összege 39 762 389 TRY-t tett ki. |
4.3.3. A Törökország által 2017-ben nyújtott támogatások
(59) |
Az ellenőrzések idején még nem zárult le az összes olyan támogatási intézkedés végrehajtása, amelyből a pisztrángtermelők 2017-ben részesülhettek. Emiatt a Bizottság az ideiglenes ténymegállapításaihoz a 2017. évi költségvetési előrejelzés egyes intézkedésekre vonatkozó összesített adatait vette alapul. |
(60) |
A közvetlen támogatásokra elkülönített költségvetés 2017-ben 52 500 000 TRY-t tett ki. Az ellenőrzések során Törökországtól kapott előzetes tájékoztatás alapján a költségvetésnek várhatóan 90 %-a (47 250 000 TRY) kerül kifizetésre. |
(61) |
A 2017-ben újonnan bevezetett támogatási intézkedések tervezett költségvetése ezen felül értendő és a következőképpen oszlik meg:
|
(62) |
A zárt rendszerű termelésre, a halcímkézésére és a helyes gazdálkodási elvek követésére elkülönített költségvetésből más fajok – például a tengeri durbincs és a farkassügér – termeléséhez igénybe vehető támogatásokat is fedeztek. A Törökországtól az akvakultúrás termelés 2016. évi összvolumenére vonatkozóan kapott statisztikai adatok alapján a jogosult haltermelésen belül a pisztrángtermelés 41,2 %-os részarányt képviselt. |
(63) |
A Bizottság a költségvetési előrejelzésből és a 90 %-os kifizetési rátából kiindulva, továbbá annak alapján, hogy néhány intézkedés a pisztrángon kívül más fajok termeléséhez is igénybe vehető, elsőre úgy becsülte, hogy a pisztrángtermelői támogatások teljes összege 2017-ben meghaladhatja az 50 millió TRY-t. Ez a becslés a Törökország által benyújtott információkon alapult, amelyek szerint a közvetlen támogatásokra elkülönített költségvetésnek várhatóan 90 %-a kerül majd kifizetésre. A Bizottság a 2017-ben újonnan bevezetett támogatási intézkedések (lásd a (61) preambulumbekezdést) támogatási összegének kiszámításához ugyanezt a százalékos értéket alkalmazta. Végezetül: a Bizottság minden olyan költségvetési sor esetében, amelynél a jogosultság más halfajokra is vonatkozott (azaz a zárt rendszerű termeléshez, az 1 kg feletti pisztrángok termeléséhez, a halcímkézéshez és a helyes gazdálkodási gyakorlathoz nyújtott támogatások esetében), a pisztrángtermelés támogatásra jogosult haltermelésen belüli részarányaként a 41,2 %-os értéket alkalmazta. |
(64) |
A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország és a kérelmező kijelentette, hogy a zárt rendszerű termelés után járó támogatásból és a halcímkézési támogatásból 2017-ben egyetlen törökországi pisztrángtermelő sem részesült, aminek hátterében mindenekelőtt a kezdeti beruházási költségek és a két intézkedés nehézkes gyakorlati alkalmazása áll. A helyes gazdálkodási gyakorlat támogatásából származó gazdasági előny 2017-ben legfeljebb mindössze 592 250 TRY-t tehetett ki, a tényleges kifizetés pedig a tervezett költségvetés 83 %-a volt, szemben a törökországi hatóságok 90 %-os eredeti becslésével. |
(65) |
A Bizottság belegyezett abba, hogy mindezeknek megfelelően a pisztrángtermelőknek 2017-ben ténylegesen nyújtott összegek alapján újra kiszámítsa a pisztrángtermelői támogatások teljes összegét. A támogatási intézkedésekhez tartozó új összegeket alapul véve a pisztrángtermelői támogatások 2017. évi teljes összege mintegy 48,5 millió TRY-t tett ki. |
(66) |
Törökország emellett azzal érvelt, hogy az 1 kg feletti pisztrángokra vonatkozó támogatási programot figyelmen kívül kell hagyni a pisztrángtermelőknek jutatott gazdasági előny kiszámításakor. A meghallgatáson bemutatott számításai szerint az érintett termék termeléséhez nyújtott támogatások 2017. évi összege így hozzávetőleg 43 millió TRY-t tenne ki. |
(67) |
A Bizottság ugyanakkor erről a programról megállapította, hogy három különböző típusú pisztráng után vehető igénybe: 1. az 1–1,2 kg tömegű pisztrángok után; 2. az 1,2 kg feletti pisztrángok után, amelyek akár érintett termékké is feldolgozhatók; valamint 3. az érintett termék piacától különböző piacra kerülő, 1,2 kg feletti pisztrángok után. Mivel a támogatás költségvetésének felosztásához nem állnak rendelkezésre pontos adatok, a Bizottság nem tudta kiszámítani, hogy a három típushoz külön-külön pontosan mekkora összeg tartozik. Ezzel együtt a végső következtetésen még az sem változtatna, ha e támogatást 100 %-ban a harmadik típusra vennék igénybe, és így az semmilyen hatást sem gyakorolna az érintett termékre. A 2017. évi 43 millió TRY tulajdonképpen még mindig 4 millió TRY-val magasabb a 2016. évi összegnél. Ez a növekmény jelentős részben semlegesítené a hatását annak a 2016. évi csökkenésnek, amelyet a kérelmező az intézkedések felülvizsgálatát igazoló változásként megjelölt. |
4.3.4. Következtetés
(68) |
A pisztrángtermelői támogatások az eredeti vizsgálati időszak (2013) és 2016 között 37 %-kal csökkentek. A támogatási összegek 2013-tól tapasztalt csökkenése azonban nemcsak a 2016. évi jogszabályi változással, hanem a pisztrángtermelés általános visszaesésével (lásd az (54) preambulumbekezdésben az 1. táblázatot) is összefüggésben állt. A pisztrángtermelői támogatások szintje 2016 után ismét emelkedett. |
(69) |
2017-ben a pisztrángtermelői támogatások teljes összege 43–48,5 millió TRY-t ért el. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy 2016 óta a támogatások összege egyre közelebb kerül a jogszabályi változás előtti összeghez. |
(70) |
A Bizottság ennélfogva arra jutott, hogy a meglévő támogatásoknak a 2016. évi jogszabályi változást követő csökkenése átmeneti volt, és hogy a teljes támogatási összegek, csakúgy mint az egy tonna termelés után járó támogatások, 2016 óta újra emelkednek. |
4.4. A változások tartós jellege
(71) |
A 4.3.4. fejezetben ismertetett következtetések alapján a Bizottság tehát fenntartotta azt az álláspontját, hogy a pisztrángtermelői támogatások 2016. évi csökkenése csak átmeneti jelenség volt. Ezenkívül, mivel a támogatási feltételeket és a támogatások mértékét Törökország évente felülvizsgálta, a Bizottság azon álláspontja mellett is kitartott, hogy a bevezetett változtatások nem tekinthetők tartósnak, különösképpen azért, mert:
Ezenfelül a Bizottság becslése szerint a pisztrángtermelői támogatások teljes összege 2018-ban akár az 56 millió TRY-t is elérheti, azaz hozzávetőleg 6 millió TRY-val meghaladhatja a 2015. évi – a jogszabályi változás előtti utolsó évben folyósított – összeget (12). |
(72) |
A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország és a kérelmező azt állította, hogy a betegségekkel szembeni küzdelemhez 2018-ban bevezetett növendékhal-tartási támogatás nem kapcsolódik az érintett termékhez. Állításukat a felek mindazonáltal nem támasztották alá bizonyítékokkal. A Bizottság meglátása szerint egyetlen konkrét érv sem szólt amellett, hogy a támogatás nem kapcsolódik az érintett termékhez. Kiemelendő, hogy az új támogatási intézkedést az ellenőrző látogatáskor még a Mezőgazdasági Minisztérium is a pisztrángtermelői támogatások közé sorolta. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
(73) |
A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország és a kérelmező azt is felvetette, hogy a zárt rendszerű termelés után járó támogatást és a halcímkézési támogatást ki kell zárni az értékelésből, mivel azokat egyfelől 2017-ben nem vették igénybe, másfelől pedig alkalmazásuk költséges és gyakorlati szempontból nehézkes volt (lásd a (64) preambulumbekezdést). Ezzel összefüggésben a Bizottság megállapította, hogy a halcímkézéshez 250 tonna termelésig igénybe vehető támogatás mértéke 2017-ben 0,02 TRY/darab volt, amely azonban 2018-ban a jelek szerint 0,03 TRY-re nőtt. (13) Ez arra utal, hogy Törökország egyre vonzóbbá teszi az intézkedéseket. A Bizottság ennélfogva elutasította azt az érvet, hogy a szóban forgó új támogatási intézkedéseket ki kell zárni a 2018. évi, illetve a közeljövőbeli támogatásokra vonatkozó becslésekből. |
(74) |
Ezenkívül a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a pisztrángtermelőknek előzetes beruházásokat kell végrehajtaniuk és/vagy auditon kell részt venniük ahhoz, hogy üzleti gyakorlatukat az újonnan bevezetett támogatási intézkedések támogathatósági kritériumaihoz igazítsák. Követkésképp, még ha az említett intézkedésekre elkülönített költségvetést nem is használják fel az alkalmazás első évében (éveiben), akkor is valószínűsíthető, hogy a következő évekre, amikorra a vállalatok a finanszírozási jogosultság megszerzéséhez már átalakították tevékenységeiket, fokozottabb felhasználás lesz jellemző. |
(75) |
Végezetül Törökország és a kérelmező szerint a Bizottságnak figyelembe kell vennie a török líra elmúlt évekbeli gyengülését (90 %). Meglátásuk szerint a leértékelődés tartós jellegű volt. |
(76) |
A Bizottság nem értett egyet az állítással. A török líra szabadon átváltható, ingadozó árfolyamú valuta, amelynek leértékelődése nem tudható be Törökországnak. Ezenkívül adott időszakban az átváltási árfolyamok ugyan alakulhatnak egy bizonyos tendencia mentén, de egy másik időszakot már akár egy ezzel ellentétes irányú változás is jellemezhet. Ennélfogva nincs olyan jellegű stabilitás és kiszámíthatóság, amelyek miatt a körülmények megváltozása tartósnak minősülne. |
4.5. Következtetés
(77) |
Az említett szempontok alapján a Bizottság fenntartotta azt az álláspontját, hogy a közvetlen támogatások végrehajtási rendszerét a jogalap, a támogathatósági kritériumok és a tényleges támogatási összegek folytonos változása jellemzi. Még ha a 2018. évi tényleges összegek el is térnek a Bizottság becsléseitől, a támogatási intézkedések végrehajtási rendszere olyan, folyamatosan változó rendszer, amely miatt e változások nem tekinthetők tartós jellegűnek. A Bizottság ezzel összefüggésben azt az álláspontját is fenntartotta, hogy a támogatásnyújtás 2013 és 2016 közötti csökkenése csak átmeneti jellegű változás volt, mivel a 2017. évi és a 2018. évi támogatási összegek a becslések alapján a 2013. évihez hasonló szintet érnek el. A Bizottság így arra, a kérelmező állításának ellentmondó következtetésre jutott, hogy a 2016-ban tapasztalt csökkenés nem tekinthető tartós jellegűnek. |
5. A RÉSZLEGES IDŐKÖZI FELÜLVIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE
(78) |
A Törökországban működő pisztrángtermelőknek szóló közvetlen támogatások végrehajtásának változásaira vonatkozó következtetések alapján, továbbá e változások nem tartós jellege miatt a részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet a Bizottság megalapozatlannak tartotta, aminek következtében a részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni. |
(79) |
Következésképp az (EU) 2015/309 végrehajtási rendelettel bevezetett, jelenleg hatályban lévő intézkedéseket fenn kell tartani. |
(80) |
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a vizsgálatot meg kívánja szüntetni. A felek számára meghatározott idő állt rendelkezésre arra, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelő módon figyelembe vette. |
(81) |
A rendelet összhangban van az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A Bizottság a hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések szintjének módosítása nélkül megszünteti a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2018. június 4-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1037 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 55. o.).
(2) A Bizottság (EU) 2015/309 végrehajtási rendelete (2015. február 26.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 56., 2015.2.27., 12. o.).
(3) Értesítés a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról (HL C 234., 2017.7.20., 6. o.).
(4) A Sagun csoport uniós exportja a felülvizsgálati időszakban nagyjából harmadakkora volt, mint a KLC csoport uniós kivitele.
(5) A Bizottság 1195/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. október 29.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 319., 2014.11.6., 1. o.).
(6) A 2016. évi mezőgazdasági támogatásokról szóló, 2016. április 25-i (2016. január 1-jétől visszaható hatállyal alkalmazott) 2016/8791. sz. törökországi rendelet.
(7) A 2016/8791. sz. rendelet végrehajtásához kapcsolódó 2016/33. sz., „Közlemény az akvakultúra támogatásáról” című közlemény 2016. augusztus 3-án jelent meg a hivatalos lapban.
(8) Az ellenőrzések alkalmával a törökországi hatóságok úgy nyilatkoztak, hogy a pisztrángtermelés 30 %-a belvízi termelésből, 70 %-a pedig víztározóbeli vagy tengeri termelésből származik. A nyilvánosságra hozatalt követően ezeket az adatokat korrigálták.
(9) „Teljes mértékében szabályozott, a tenyésztési rendszeren belüli, bizonyos eljárások – például a termelés során felhasznált víz elvezetése, a kiválasztott anyagok, illetve a takarmánymaradványok eltávolítása mechanikai és biológiai módszerekkel, a minőséget és a kémiai szerkezetet befolyásoló oxigéndúsítás, a szén-dioxid evaporációja, ózonos és/vagy UV-technikával történő kezelés – révén elérhető többszöri felhasználás alapelvén működő akvakultúra-rendszer, amely kevesebb víz betáplálását teszi szükségessé, nagyobb fajlagos termelést és kedvezőbb növekedési feltételeket eredményezhet, valamint lehetővé teszi a hatékonyabb takarmányfelhasználásból és a szabadabb mozgást lehetővé tevő víztérfogatból származó előnyök kiaknázását, illetve az alacsonyabb környezeti terheléssel járó termékek termelését.” (Az Élelmezési és Mezőgazdasági Minisztérium 2016/33. sz. közleményének 4ç. cikke.)
(10) A 2017. évi mezőgazdasági támogatásokról szóló, 2017. június 5-i (2017. január 1-jétől visszaható hatállyal alkalmazott) 2017/10465. sz. törökországi rendelet.
(11) A 2017/10465. sz. rendelet végrehajtásához kapcsolódó 2017/38. sz., „Közlemény az akvakultúra támogatásáról” című közlemény 2017. október 14-én jelent meg a hivatalos lapban.
(12) Becslés a 2017. évi termelési volumen alapján, a 2017. évi 83 %-os kifizetési rátával számítva. Azon intézkedések esetében, amelyek a tervek szerint más fajokra is kiterjednek, a Bizottság azzal számolt, hogy a pisztrángtermelés a jogosult halfajok termelésén belül 43,6 %-os részarányt képvisel.
(13) A 2018. évi mezőgazdasági támogatásokról szóló, 2018. február 21-i (2018. január 1-jétől visszaható hatállyal alkalmazott) 2018/11460. sz. törökországi rendelet.
(14) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).