EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52023XC0802(02)
Publication of an application for amendment pursuant to Article 26(2) of Regulation (EU) 2019/787 of the European Parliament and of the Council on the definition, description, presentation and labelling of spirit drinks, the use of the names of spirit drinks in the presentation and labelling of other foodstuffs, the protection of geographical indications for spirit drinks, the use of ethyl alcohol and distillates of agricultural origin in alcoholic beverages, and repealing Regulation (EC) No 110/2008 2023/C 273/06
Módosítás iránti kérelem közzététele a szeszes italok meghatározásáról, leírásáról, megjelenítéséről, jelöléséről, a szeszes italok elnevezésének használatáról az egyéb élelmiszerek megjelenítése és jelölése során, a szeszes italok földrajzi jelzéseinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és desztillátumok használatáról az alkoholtartalmú italokban, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkének (2) bekezdése szerint 2023/C 273/06
Módosítás iránti kérelem közzététele a szeszes italok meghatározásáról, leírásáról, megjelenítéséről, jelöléséről, a szeszes italok elnevezésének használatáról az egyéb élelmiszerek megjelenítése és jelölése során, a szeszes italok földrajzi jelzéseinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és desztillátumok használatáról az alkoholtartalmú italokban, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkének (2) bekezdése szerint 2023/C 273/06
C/2023/5215
HL C 273., 2023.8.2, p. 8–13
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
2023.8.2. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 273/8 |
Módosítás iránti kérelem közzététele a szeszes italok meghatározásáról, leírásáról, megjelenítéséről, jelöléséről, a szeszes italok elnevezésének használatáról az egyéb élelmiszerek megjelenítése és jelölése során, a szeszes italok földrajzi jelzéseinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és desztillátumok használatáról az alkoholtartalmú italokban, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkének (2) bekezdése szerint
(2023/C 273/06)
Ez a közzététel az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 27. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra (1).
Uniós módosítás jóváhagyására irányuló kérelem
„Eau-de-vie de vin de la Marne”
EU-szám: PGI-FR-02029-AM01
A kérelem benyújtásának időpontja: 2020.1.23.
1. Kérelmező és jogos érdek
Association des producteurs de boissons spiritueuses à indication géographique champenoises [a champagne-i földrajzi jelzést viselő szeszes italok termelőinek szövetsége]
2. A termékleírásnak a módosítás(ok) által érintett rovata
☒ |
A termék elnevezése |
☐ |
A szeszes ital kategóriája vagy hivatalos neve |
☐ |
Kapcsolat |
☐ |
Forgalmazási korlátozások |
☐ |
Egyéb: A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok |
3. A módosítás leírása és indokolása
3.1. Annak indokolása, hogy a módosítás az (EU) 2019/787 rendelet 31. cikkében meghatározott uniós módosításnak minősül
A kérelem az (EU) 2019/787 rendelet alapján bejegyzett földrajzi jelzés elnevezésének megváltoztatására irányul, mivel a szóban forgó elnevezés helyébe az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” elnevezés lép.
3.2. A módosítás leírása és indokolása
1)
Leírás
A „Fine champenoise” elnevezés szinonimaként való hozzáadása.
Indokolás
Amikor a földrajzi jelzés műszaki dokumentációját a 110/2008/EK rendelet 20. cikkének megfelelően továbbították az Európai Bizottságnak, a termelők kifejezték azon kívánságukat, hogy a földrajzi jelzés elnevezése „Eau-de-vie de vin de la Marne” / „Fine champenoise”-ra változzon annak érdekében, hogy a fogyasztók egyértelmű tájékoztatást kapjanak a szóban forgó szeszes ital és a champagne-i borvidék közötti kapcsolatról, mivel nem az összes „Eau-de-vie de vin de la Marne” borpárlat származik Marne megyéből, ugyanakkor a „Champagne” OEM-nek fenntartották ez utóbbi elnevezés kizárólagos használatát.
A műszaki dokumentáció ezért az „Eau-de-vie de vin de la Marne” elnevezés valamennyi előfordulásánál kiegészült a „Fine champenoise” elnevezéssel mint az előbbi elnevezés szinonimájával. Ezt az elnevezést nemzeti szinten a 2015. február 6-án közzétett 2015. január 27-i rendelettel ismerték el, és használatának feltétele az uniós szintű jóváhagyás.
Az elnevezés felváltása feleslegessé teszi a „Fine champenoise” mint kiegészítő megjelölés feltüntetését a műszaki dokumentáció jelölésre vonatkozó pontjában, ezért az említett kiegészítő megjelölésre való hivatkozást törölték.
EGYSÉGES DOKUMENTUM
1. A földrajzi jelzés elnevezése(i)
„Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise”
2. Az a tagállam, amelyhez a földrajzi terület tartozik
Franciaország
3. A földrajzi árujelző típusa
Földrajzi jelzés
4. A szeszes ital kategóriája vagy kategóriái:
4. |
Borpárlat |
5. A szeszes ital jellemzőinek leírása:
Fizikai-kémiai jellemzők és/vagy érzékszervi tulajdonságok
Az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” világos és átlátszó. Az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” fahordós érlelésekor szalmasárgától borostyánsárgáig terjedő színűvé válik.
Az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” borpárlatot virágos, enyhén boros, valamint fehér húsú gyümölcsökre (alma, körte) emlékeztető jegyek jellemzik. Érlelése során fás, vaníliára, pirított kenyérre és sárga dohányra emlékeztető jegyekkel gazdagodik.
Az etil- és a metil-alkoholtól eltérő illóanyag-tartalma legalább 200 g/hl (tiszta alkoholra vonatkoztatva). Metanoltartalma 150 g/hl alatti (tiszta alkoholra vonatkoztatva).
A fogyasztóknak történő értékesítéskor a borpárlat minimális alkoholtartalma 40 térfogatszázalék.
Egyedi tulajdonságok (összehasonlítva az azonos kategóriához tartozó egyéb szeszes italokkal)
Az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” borpárlatot a „Champagne” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott termékek előállítása során – főként a három champagne-i szőlőfajtából: a chardonnay, a pinot noir és a meunier szőlőfajtából – készült borokból állítják elő. Előállításuk különböző szakaszaiban ezekre a borokra sajátos előállítási feltételek vonatkoztak: a szürettől kezdődően a szőlő épségének megőrzése, a szüretelést követően a fürtök egészben történő préselése, lassú erjesztés, az alapborok minőségi szempontú kiválasztása, degorzsálás. Ez az egyetlen francia borpárlat, amelynek alapanyaga kizárólag pezsgőborok előállításából származik.
Az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” az említett borokból készül, amelyekre a savasság és a térfogatszázalékban kifejezett alacsony alkoholtartalom megfelelő egyensúlya jellemző.
A lepárláshoz felhasznált borok a „Champagne” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott termékek előállításának különböző szakaszaiból származnak: konkrétan a préselési szakaszból, az alapborok minőségi szempontú kiválasztásának szakaszából és a degorzsálási szakaszból. Így változatos tulajdonságokkal rendelkeznek, amelyek hozzájárulnak az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” eredeti aromavilágához.
6. A földrajzi terület meghatározása
A szőlő szüretelése, préselése, a borkészítés, a lepárlás, valamint az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” érlelése (pihentetése és adott esetben utóérlelése) a „Champagne” ellenőrzött eredetmegjelölésről szóló, az 1919. május 6-i törvény 17. cikkét hatályon kívül helyező és annak helyébe lépő, 1927. július 22-i törvény V. cikkében körülhatárolt területeken történik, a következő rendelkezésekre is figyelemmel:
— |
Vitry-le-François járásban (Marne megye) a parcellákra osztott körülhatárolt terület az Institut national de l'origine et de la qualité (az Országos Eredet- és Minőségügyi Intézet) illetékes nemzeti bizottságának 1990. november 7-i és 8-i ülésén jóváhagyott terület, melynek térképvázlatait letétbe helyezték az érintett polgármesteri hivatalokban; |
— |
Aube megye Arsonval, Cunfin, Dolancourt és Jaucourt településein a parcellákra osztott körülhatárolt terület az Institut national de l'origine et de la qualité illetékes nemzeti bizottságának 1994. június 23-i, 1994. szeptember 8-i és 1995. május 19-i ülésein jóváhagyott terület, amelynek térképvázlatait letétbe helyezték az érintett települések polgármesteri hivatalaiban; |
— |
Aube megye Marcilly-le-Hayer és La Villeneuve-au-Châtelot települése esetében az Institut national de l'origine et de la qualité illetékes nemzeti testületének 1997. szeptember 10-i ülésén hozott határozat értelmében egyetlen parcellát sem hagytak jóvá; |
— |
Aube megye Brienne-le-Château, Épagne, Précy-Saint-Martin és Saint-Léger-sous-Brienne településein, valamint Marne megye Esclavolle-Lurey, Potangis, Saint-Quentin-le-Verger és Villiers-aux-Corneilles településein az Institut national de l'origine et de la qualité illetékes nemzeti bizottságának az 1994. június 23-i és 24-i, 1994. szeptember 7-i és 8-i, 1995. május 18-i és 19-i, valamint 1995. szeptember 6-i és 7-i ülésein hozott határozatai értelmében egyetlen parcellát sem hagytak jóvá; |
— |
Marne megye Fontaine-sur-Aÿ településén a parcellákra osztott körülhatárolt terület az Institut national de l'origine et de la qualité illetékes nemzeti bizottságának 1999. szeptember 9-i és 10-i ülésén jóváhagyott terület, amelynek térképvázlatait letétbe helyezték az érintett település polgármesteri hivatalában; |
— |
Marne megye Corfélix, Corrobert, Le Thoult-Trosnay, Verdon, Reuves és Broussy-le-Petit településein az Institut national de l'origine et de la qualité illetékes nemzeti bizottságának 2001. szeptember 5-i és 6-i ülésén hozott határozat értelmében egyetlen parcellát sem hagytak jóvá. |
7. A szeszes ital előállításának módja
A borpárlat a „Champagne” ellenőrzött eredetmegjelölés termékleírásában (a szőlőfajták, a szőlőültetvény művelése, a szüretelés és a préselés tekintetében) meghatározott előállítási feltételeknek megfelelő borok lepárlásával készül.
A borokat rendszeresen feltöltögetett és dugóval lezárt tartályokban tárolják a lepárlásig. A borokban lehet borseprő.
A borok lepárláskori jellemzői:
— |
természetes alkoholtartalmuk 6 és 12 térfogatszázalék közötti; |
— |
illósavtartalmuk literenként legfeljebb 1 gramm H2SO4; |
— |
összes kén-dioxid- (SO2-) tartalmuk legfeljebb 100 milligramm/liter. |
Lepárlás
Az egyes készülékek lepárlási kapacitása 24 órás időszakonként nem haladhatja meg a 70 hektoliter tiszta alkoholt.
A lepárlási eljárás végén az előállított borpárlatok alkoholtartalma a napi gyűjtőedényben 20 °C-os hőmérsékleten legfeljebb 75 térfogatszázalék.
A borok lepárlása a következőképpen történik:
— |
az egyszerű, kétszeri szakaszos lepárlás elve szerint; vagy |
— |
a visszaáramoltatással végzett többszintű lepárlással ötvözött, kaszkádrendszerben elhelyezett edényekbe történő szakaszos lepárlás elve szerint; vagy |
— |
a visszaáramoltatással végzett folyamatos, többszintű lepárlás elve szerint. |
1) Egyszerű, kétszeri szakaszos lepárlás:
– A berendezések leírása:
A lepárlás lepárlókészülék segítségével történik, amely kazánból, kupolából, hattyúnyakból, opcionálisan bormelegítőből vagy vízkondenzátorból, valamint hűtőtekercsből áll.
A kazán, a kupola, a hattyúnyak és a tekercs rézből készül.
A kazán teljes űrtartalma nem haladhatja meg a 25 hektolitert.
2)
– A berendezések leírása:
A lepárlást több lepárlóedényből és koncentráló oszlopból álló lepárlókészülékkel végzik.
A lepárló oszlopok rézből készülnek.
Az edények száma legfeljebb 5. Az edények űrtartalma nem haladhatja meg a 20 hektolitert.
Az oszlopok száma legfeljebb 2. Egy oszlop legfeljebb 15 tányért tartalmaz.
3)
– A lepárló berendezés leírása:
A lepárlás tányérokat tartalmazó oszlopok segítségével történik; a tányérok alagút vagy süveg formájú buborékoltató elemeknek köszönhetően biztosítják a folyadékáram és az azzal ellentétes irányban haladó gázáram kapcsolatát. Az oszlop magasabban van, mint a gőzt termelő kazán. Az oszlopokon belül található egy elvezetési zóna, ahol a lepárlásra kerülő folyadék veszít az alkoholtartalmából, az alkohol átkerül a gőzfázisba és egy koncentrálódási zónába, ahol a gőzök alkohollal dúsulnak.
A kondenzáció egy vagy több bormelegítő vagy vízkondenzátor segítségével megy végbe. Ezeknek a hőcserélőknek a kondenzátumai vagy desztillátumként kerülnek elvezetésre, vagy a koncentrálódási zóna felső részén visszafordulnak.
– A nemkívánatos vegyületek elkülönítése:
A lepárlás során a folyadékfázisban tilos az olyan extrakciós eljárások alkalmazása, amelyek segítségével módosítható bizonyos vegyületek részleges koncentrálódása a párlatban (rektifikálás).
A nemkívánatosnak tartott vegyületeket maradékanyagokba vagy – gázelvezető csövek segítségével – a légkörbe távolítják el, vagy gázmosó oszlopokkal fogják fel.
Érlelés
A „világos” borpárlatot a lepárlást követően legalább három hónapig tartályokban pihentetik a forgalomba hozatal előtt.
A borpárlatot – bármiféle elszíneződésének megakadályozása érdekében – a pihentetés szakaszában inert tartályokban helyezik el.
Az érlelt borpárlatot legfeljebb 10 hektoliter űrtartalmú tölgyfahordóban érlelik tovább a hordóba töltés időpontjától számított legalább 24 hónapig.
Tilos faforgácsot használni.
Utókezelés
A szín karamell hozzáadásával történő kiigazítása, valamint a végső íz kialakítása érdekében végzett édesítés engedélyezett, amennyiben azok hatására 4 térfogatszázaléknál kisebb mértékben válik a borpárlat opálossá. A térfogatszázalékban kifejezett opálosságot a térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalom és a térfogatszázalékban kifejezett bruttó alkoholtartalom különbségéből kell kiszámítani.
8. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok
Általános szabályok
Azok a borpárlatok, amelyekre vonatkozóan az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” földrajzi jelzés használatát igénylik, nem jelenthetők be gyártásra, illetve nem hozhatók forgalomba, ha a fuvarokmányokon, nyilatkozatokon, tájékoztató füzetekben, címkéken és tárolóedényeken nem szerepel az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” földrajzi jelzés és mögötte az „indication géographique” (földrajzi jelzés) megjelölés.
Az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” földrajzi jelzés nevét alkotó szavak egyike sem szerepelhet külön, azoknak mindenkor egy elválaszthatatlan egészet kell alkotniuk.
Az érlelési idő feltüntetése:
Az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” földrajzi jelzés csak az alábbi feltételek teljesülése esetén egészíthető ki az érlelési időre vonatkozó alábbi megjelölésekkel:
— |
a „vieille” vagy „VS” megjelölés a legalább 4 éves borpárlatok esetében használható; |
— |
a „très vieille” vagy „VSOP” megjelölés a legalább 6 éves borpárlatok esetében tüntethető fel; |
— |
az „hors d’âge” vagy „XO” megjelölés a legalább 10 éves borpárlatok esetében használható. |
Ezeket a választható megjelöléseket a címkén a földrajzi jelzés neve előtt vagy után kell feltüntetni, olyan karakterekkel, amelyek mérete – a magasságot és a szélességet tekintve – legfeljebb akkora lehet, mint a földrajzi jelzés nevének karaktermérete.
9. A szeszes ital és földrajzi eredete közötti kapcsolat leírása
Természeti tényezők
A földrajzi terület, amely megegyezik a „Champagne” eredetmegjelölés földrajzi területével, Franciaország északkeleti részén terül el, és az Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne és Seine-et-Marne megyékben található településekre terjed ki.
A tájat réteglépcsős szőlővidék jellemzi, amely három impozáns geomorfológiai szerkezeten nyugszik: a Côte d’Île-de-France, a Côte de Champagne és a Côte des Bar területén, amelyek többnyire krétás talajúak és főként keleti és déli tájolásúak.
A szőlőültetvények az északi részen találhatók. A vidéken kettős éghajlati hatás érvényesül:
— |
óceáni éghajlat, amelyet rendszeres csapadékmennyiség és az egyes évszakok közötti csekély hőmérsékleti különbségek jellemeznek; |
— |
kontinentális éghajlat, amely időnként pusztító fagyokkal jár, nyáron pedig a szőlő éréséhez kedvező napsütést biztosít. |
Emberi tényezők
Az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” borpárlatot hagyományosan a „Champagne” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott termékek előállítása során – főként a három champagne-i szőlőfajtából: a chardonnay, a pinot noir és a meunier szőlőfajtából – készült borokból állítják elő. A terület talaj- és éghajlati viszonyaival, valamint a pezsgő előállítására irányuló helyi szüretelési, préselési és borkészítési gyakorlatokkal összefüggésben a borok a szőlőfajták sokféleségéből adódóan változatos aromavilággal rendelkeznek, bizonyos mértékben savasak és viszonylag alacsony alkoholtartalmúak, ami lehetővé teszi az aromák jelentős mértékű koncentrálódását.
A lepárláshoz felhasznált borok a „Champagne” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott termékek előállításának különböző szakaszaiból származnak: konkrétan a préselési szakaszból, az alapborok minőségi szempontú kiválasztásának szakaszából és a degorzsálási szakaszból. Így változatos tulajdonságokkal rendelkeznek, amelyek hozzájárulnak az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” eredeti aromavilágához.
A lepárlást a szőlőültetvényeken működő lepárlók végzik, akik saját maguk, illetve champagne-i borászok vagy kereskedők közreműködésével készítik, érlelik és forgalmazzák a párlatot; a lepárlást végezhetik továbbá mozgó lepárló vállalkozók is, akik bérmunka keretében dolgoznak a szőlősgazdáknak.
Ok-okozati kapcsolat
Az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” főbb jellemzői a „Champagne” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott termékek előállításából származó alapanyagból fakadnak. Az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” földrajzi területével való kapcsolat a következőkön alapul:
A Champagne-ban termelt szőlő különleges minősége:
A champagne-i szőlővidék eredetisége a vidék északi fekvésében rejlik. A földrajzi terület talaj- és éghajlati viszonyai következtében igen különleges szőlőművelési mód alakult ki, amely többek között a szőlőfajták kiválasztásában is tükröződik. A három fő fajta a chardonnay B (a szőlőültetvények 29 %-a), a pinot noir N (38 %) és a meunier N (32 %). Ezek a szőlőfajták a terület adottságaival együtt olyan alapanyagot biztosítanak, amely megfelelő egyensúlyt teremt a savasság és a potenciális alkoholtartalom, valamint az alacsony alkoholfok között. Ezek a jellemzők – különösen az alkoholfok – kedveznek a borpárlatok készítésének: mivel a tiszta alkoholhozam alacsonyabb, az előállított borpárlat töményebb aromájú.
A szőlőfajták változatossága még sokszínűbbé teszi az aromákat.
A pezsgők előállítása során készült borok felhasználása:
A szőlő szüretelésekor és préselésekor, valamint a borkészítéskor alkalmazott helyi gyakorlatok kizárólag a pezsgőkészítésre irányulnak. Az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” készítéséhez felhasznált borokat a „Champagne” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott termék előállítására irányuló folyamat különböző szakaszaiban teszik félre: konkrétan a préselési szakaszban, az alapborok minőségi szempontú kiválasztásának szakaszában és a degorzsálási szakaszban. Így változatos tulajdonságokkal rendelkeznek, amelyek hozzájárulnak az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” eredeti aromavilágához.
A lepárló vállalkozók és a pincemesterek szaktudása hozzájárul ahhoz, hogy az „Eau-de-vie de vin de la Marne / Fine champenoise” borpárlatban teljes mértékben kifejeződjenek az ebből az alapanyagból származó aromák, a nagyon virágos, enyhén boros jegyekkel, valamint a fehér húsú gyümölcsökre (alma, körte) emlékeztető jegyekkel rendelkező világos borpárlatok esetében épp úgy, mint a különböző érlelési szakaszban lévő és e szakaszok során fás, vaníliára, pirított kenyérre és sárga dohányra emlékeztető jegyekkel gazdagodó, érlelt borpárlatok esetében.
A termékleíráshoz vezető link
https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d643c5db-b3a5-4e76-a2de-ce06bec6bea5