EURÓPAI BIZOTTSÁG
Brüsszel, 2019.11.19.
COM(2019) 607 final
2019/0269(NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
az Európai Unió által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában és az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjában (Chişinău, 2019. december 12. és 13.) képviselendő álláspontról
INDOKOLÁS
1.A javaslat tárgya
E javaslat tárgya az Európai Unió által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának és az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjának (a továbbiakban: PHLG) ülésén képviselendő álláspont kialakításáról szóló határozat azon jogi aktusokkal kapcsolatban, amelyeket a két említett szerv várhatóan 2019. december 12-én és 13-án fogad el. A javaslatban a két említett szerv napirendjének olyan pontjai is szerepelnek, amelyek nem tartoznak az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá, de a Tanács politikai jóváhagyását igénylik.
2.A JAVASLAT HÁTTERE
2.1.Az Energiaközösségről szóló szerződés
Az Energiaközösségről szóló szerződés (a továbbiakban: szerződés) célul tűzte ki a hálózati energiával való kereskedelem stabil szabályozási és piaci keretrendszerének létrehozását és egységes szabályozási környezetének megteremtését az energiaszektorra vonatkozó uniós vívmányok meghatározott részének a nem uniós felek területén való végrehajtása által. A megállapodás 2006. július 1-jén lépett hatályba. Az Európai Unió részes fele az Energiaközösségről szóló szerződésnek. Az Energiaközösségről szóló szerződés „szerződő felekként” utal a nem uniós felekre.
2.2.Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa és állandó magas szintű munkacsoportja
A Miniszteri Tanács biztosítja az Energiaközösségről szóló szerződésben meghatározott célok elérését. Általános politikai iránymutatást nyújt, intézkedéseket hoz és eljárási aktusokat fogad el. Minden fél egy szavazattal rendelkezik, és a Miniszteri Tanács a tárgytól függően eltérő szavazási szabályok szerint jár el. Az Európai Unió a kilenc fél egyike, és egy szavazattal rendelkezik, szintén az érintett tárgytól függően.
Egyhangúlag kell elfogadni a lenti 2.3. szakasz 1. és 3. pontjában felsorolt tervezett jogi aktusokat (az Energiaközösségről szóló szerződés 73. és 74. cikke, annak 88. cikkével összefüggésben, valamint az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése).
Kétharmados többséggel kell elfogadni a lenti 2.4. szakasz 2. és 3. pontjában felsorolt tervezett jogi aktusokat (az Energiaközösségről szóló szerződés 83. és 87. cikke).
Egyszerű többséggel kell elfogadni a 2.3. szakasz 2. pontjában felsorolt tervezett jogi aktusokat (az Energiaközösségről szóló szerződés 91. cikke (1) bekezdésének a) pontja).
Végezetül, a 2.3. szakasz 4. pontjában felsorolt tervezett jogi aktusok, illetve a 2.4. szakasz 1. pontjában felsorolt egyéb napirendi pontok vonatkozásában a Miniszteri Tanács vagy az állandó magas szintű munkacsoport a leadott szavazatok többségével dönt, de ebben az esetben az Európai Unió nem rendelkezik szavazati joggal (az Energiaközösségről szóló szerződés 80. és 81. cikke).
Az állandó magas szintű munkacsoport a Miniszteri Tanács fontos kisegítő testülete. Többek között intézkedéseket hozhat, amennyiben a Miniszteri Tanács arra felhatalmazást ad. Az Európai Unió képviselettel és egy szavazattal rendelkezik az állandó magas szintű munkacsoportban.
Az Energiaközösségről szóló szerződés 47. cikke kimondja: „A Miniszteri Tanács biztosítja az e szerződésben rögzített célok megvalósítását. […] b) intézkedéseket hoz […]”.
Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának D/2011/02/MC-EnC határozata, amely elfogadja az úgynevezett „harmadik energiaügyi csomagot”, a 27. és 28. cikkben kimondja, hogy i. az Energiaközösségnek törekednie kell az Európai Bizottság által a harmadik energiaügyi csomag keretében elfogadott üzemi és kereskedelmi szabályzatok és iránymutatások alkalmazására, és ii. az üzemi és kereskedelmi szabályzatokat és iránymutatásokat az állandó magas szintű munkacsoportnak kell elfogadnia.
2.3.A Miniszteri Tanács és az állandó magas szintű munkacsoport tervezett jogi aktusai
A Miniszteri Tanács 2019. december 13-án, az állandó magas szintű munkacsoport pedig 2019. december 12-én jogi aktusokat fog elfogadni.
Ez az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatra vonatkozó javaslat az Európai Unió által a Miniszteri Tanács alábbi tervezett jogi aktusai vonatkozásában képviselendő álláspontra vonatkozik:
1.határozat a 2020–2021-es időszakra szóló energiaközösségi költségvetés és a pénzügyi hozzájárulások elfogadásáról;
2.az Energiaközösségről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdése értelmében az Energiaközösségről szóló szerződés megszegését kimondó határozatok az alábbi ügyekben:
a)a 2019/.../MC-EnC határozat az ECS-10/17. számú ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés Szerbia általi megszegéséről;
b)a 2019/.../MC-EnC határozat az ECS-13/17. számú ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés Szerbia általi megszegéséről;
c)a 2019/.../MC-EnC határozat az ECS-6/18. számú ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés Koszovó* általi megszegéséről;
3.az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése szerinti határozatok:
a)határozat az ECS-8/11., az ECS-2/13. és az ECS-6/16. számú ügyben Bosznia-Hercegovina vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések bevezetéséről és meghosszabbításáról;
b)határozat az ECS-3/08. és az ECS-9/13. számú ügyben a Szerb Köztársaság vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések bevezetéséről és meghosszabbításáról.
Ez az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatra vonatkozó javaslat az Európai Unió által az állandó magas szintű munkacsoport alábbi tervezett jogi aktusai vonatkozásában képviselendő álláspontra vonatkozik:
4.az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjának határozata a gázszállításirendszer-üzemeltetők közötti rendszeregyensúlyozásra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról szóló (EU) 312/2014 rendelet végrehajtásáról.
A Miniszteri Tanács és az állandó magas szintű munkacsoport tervezett jogi aktusainak (a továbbiakban együttesen: tervezett jogi aktusok) célja lehetővé tenni az Energiaközösségről szóló szerződés céljainak elérését és az Energiaközösség bécsi székhelyű, többek között a Miniszteri Tanács igazgatási támogatását biztosító Titkárságának működését.
2.4.Egyéb napirendi pontok
A teljesség kedvéért meg kell jegyezni, hogy a tervezett jogi aktusokon túl lesznek egyéb napirendi pontok is a Miniszteri Tanács és az állandó magas szintű munkacsoport ülésein. E napirendi pontokkal kapcsolatban a Bizottság az alábbi álláspontot kívánja képviselni az Európai Unió nevében, amelyet a jelen javaslat 3. melléklete is tartalmaz:
1.A 2019. évi általános politikai iránymutatás az Energiaközösségre és annak szerződő feleire vonatkozóan 2030-ra kitűzött célokról és a klímasemlegességről
Az Energiaközösségről szóló szerződés egyik fő célja egy stabil szabályozási és piaci kereteken alapuló integrált és fenntartható páneurópai energiapiac létrehozása, amely vonzza a környezet állapotát javító és a megújuló energia használatát előmozdító, a gazdasági fejlődéshez és a társadalmi stabilitáshoz szükséges beruházásokat. Mivel az energiaágazat az üvegházhatásúgáz-kibocsátás egyik fő felelőse, és tekintettel az energiapolitika és az éghajlat alakulása közötti szoros összefüggésekre, az Energiaközösségen belül fontos megerősíteni az energiahatékonyság, a megújuló energia és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás szakpolitikai keretét.
Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa elfogadta az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU rendelet végrehajtását előkészítő 2016/02/MC-EnC ajánlást és az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveknek az Energiaközösség szerződő felei általi kidolgozásának előkészítésére vonatkozó 2018/01/MC-EnC ajánlást.
A Miniszteri Tanács határozatai nyomán elfogadott 2009-es megújulóenergia-irányelv és a 2012-es energiahatékonyság-irányelv az Energiaközösség jogrendjének részévé vált, beleértve az Energiaközösség egészére vonatkozó 2020-as (primerenergia-fogyasztásban és végsőenergia-fogyasztásban kifejezett) energiahatékonysági célt, csakúgy mint az egyes szerződő felekre vonatkozó, a megújuló energiával kapcsolatosan 2020-ig teljesítendő célokat.
A Miniszteri Tanács 2018 novemberében fogadta el az Energiaközösségre és annak szerződő feleire vonatkozóan 2030-ra kitűzött célokról szóló általános politikai iránymutatást. Az iránymutatást három különálló, 2030-ig megvalósítandó energia- és éghajlat-politikai cél – az energiahatékonyságra, a megújuló energiaforrások részesedésére és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó cél – kapcsán elért politikai konszenzus alapján alakították ki. E céloknak összhangban kell lenniük a 2030-ra kitűzött uniós célokkal, egyforma szintű törekvést kell képviselniük a szerződő felek tekintetében, és figyelembe kell venniük a releváns társadalmi-gazdasági különbségeket, technológiai fejleményeket, valamint az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodást.
Az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament között 2018-ban és 2019 elején létrejött politikai megállapodásoknak köszönhetően a „Tiszta energia minden európainak” elnevezésű intézkedéscsomag valamennyi szabálya 2019 júniusától hatályos. A 2030-ra kitűzött három energia- és éghajlat-politikai cél – az üvegházhatásúgáz-kibocsátások legalább 40 %-os csökkentése az 1990-es szinthez képest, legalább 32,5 %-os energiahatékonyság és a megújuló energia legalább 32 %-os részaránya – mára teljes mértékben beépült az uniós jogszabályokba.
A 2018/01/MC-EnC ajánlás elfogadását követően és tekintettel a szerződő felek uniós csatlakozási folyamatban, valamint az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye (UNFCCC) és a Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségeire – ideértve tervezett nemzeti hozzájárulásukat is –, az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa 2019. december 13-án folytatja a tárgyalásokat az energiahatékonyságra, a megújuló energiaforrásokra és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó 2030-as célkitűzésekről, amelyek az Európai Unió 2030-ig tartó időszakra kitűzött céljaival összevetve hasonlóképpen ambiciózusak.
Az Energiaközösségre és annak szerződő feleire vonatkozóan 2030-ra kitűzött célokról szóló 2019-es általános politikai iránymutatás tervezete a Miniszteri Tanácsban elért politikai konszenzus eredményeként politikai iránymutatást kínál a célok meghatározásához.
Az Európai Unió nevében a Bizottság támogatni kívánja a 2019-es általános politikai iránymutatás-tervezet elfogadását. A 2019-es általános politikai iránymutatás-tervezetet érintő kisebb módosításokat a Bizottság újabb tanácsi határozat nélkül is elfogadhatja, figyelembe véve az Energiaközösség szerződő feleinek a Miniszteri Tanács ülése előtt vagy során kifejezett álláspontját.
2.Az Energiaközösség 2018–2019. évi tevékenységéről szóló éves jelentés
Az Európai Unió nevében a Bizottság támogatni kívánja a 2018–2019. évi éves jelentés elfogadását.
3.Az igazgató pénzügyi mentesítése a 2018. évre a 2018. december 31-i állapotra vonatkozó könyvvizsgálói jelentés, a könyvvizsgáló megbízhatósági nyilatkozata és a Költségvetési Bizottság jelentése alapján
Az Európai Unió nevében a Bizottság támogatni kívánja az igazgató pénzügyi mentesítését a 2018. évre.
3.Az Unió által képviselendő álláspont
3.1.A Miniszteri Tanács tervezett jogi aktusai
3.1.1.Határozat a 2020–2021-es időszakra szóló energiaközösségi költségvetés és a felek költségvetéshez való pénzügyi hozzájárulásának elfogadásáról
A javasolt miniszteri tanácsi eljárási aktus évi 4 812 073 EUR teljes költségvetést irányoz elő 2020-ra és 2021-re. Ez megegyezik a 2019-re rögzített összeggel, következésképpen a költségvetés 2019-hez képest nem emelkedik.
A teljes költségvetésen belül növekedés várható egyes területeken, ez magában foglalja a személyzet fizetésének inflációarányos kiigazítását (2 % növekedés 2020-ban és további 2 % 2021-ben), két új állandó álláshely létrehozását (egy a tiszta energiáról szóló csomaggal és egy környezeti kérdésekkel foglalkozó új szakértő részére) és a megemelkedett irodabérleti költségeket. E növekedések finanszírozására egyéb költségvetési előirányzatok átcsoportosítása és megtakarítások révén kerül sor. Ezenfelül az Energiaközösség fokozottabban összpontosít majd a rá alkalmazandó jogi keretrendszerben meghatározott alapvető feladataira.
A teljes költségvetés 94,78 %-át az Európai Unió, a fennmaradó részét az Energiaközösségről szóló szerződés nem uniós felei fizetik.
Az Európai Unió a Miniszteri Tanács ülésén azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja a 2020–2021-es időszakra szóló energiaközösségi költségvetés és a felek költségvetéshez való pénzügyi hozzájárulásainak elfogadásáról szóló határozatot.
3.1.2.Az Energiaközösségről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdése értelmében az Energiaközösségről szóló szerződés megszegését kimondó határozatok az alábbi ügyekben:
A vitarendezési eljárásokat az Energiaközösséget létrehozó szerződés szerinti vitarendezési eljárási szabályzat III. címének 1. fejezete és IV. címének 1. fejezete tartalmazza.
a)A 2019/.../MC-EnC határozat az ECS-10/17. számú ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés Szerbia általi megszegéséről
A szállításirendszer-üzemeltetők szétválasztása a harmadik energiaügyi csomagban foglalt kulcsfogalmak egyike, melynek értelmében az energiaátviteli tevékenységeket el kell különíteni a termelési és ellátási érdekektől. A harmadik országbeli személy vagy személyek irányítása alatt álló szállításirendszer-üzemeltetők tanúsítására a földgázpiaci irányelv 11. cikke alkalmazandó. A földgázpiaci irányelv 10. cikke értelmében a vállalkozásokat jóváhagyásukat és szállításirendszer-üzemeltetővé való kijelölésüket megelőzően tanúsítani kell. A tanúsítás feltétele, hogy a vállalkozásnak meg kell felelnie a harmadik energiaügyi csomag szerinti szétválasztási követelményeknek, azaz a földgázpiaci irányelv 9. cikkének.
A földgázpiaci irányelvet és a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló rendeletet a Miniszteri Tanács 2011. október 6-i 2011/02/MC-EnC határozata beemelte az energiaközösségi vívmányokba.
Az Energiaközösség Titkársága előzetesen megállapította, hogy a Szerb Köztársaság a Yugorosgaz-Transport ISO-modell szerinti tanúsításával megszegte az energiaközösségi vívmányok részét képező 2009/73/EK irányelv 10. és 11. cikke, 14. cikke (2) bekezdésének a), b) és d) pontja, valamint 15. cikke, továbbá a 715/2009/EK rendelet 24. cikke szerinti kötelezettségeit. Az Energiaközösség Titkársága ezért indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácshoz.
Az indokolással ellátott kérésben szereplő tények és érvek alapján az Európai Unió a Miniszteri Tanács ülésén azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja az ECS-10/17. számú ügyben a kötelezettségszegést kimondó határozatot.
b)A 2019/.../MC-EnC határozat az ECS-13/17. számú ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés Szerbia általi megszegéséről
Az Európai Unió Bírósága kimondta, hogy harmadik feleknek az átviteli rendszerekhez való hozzáférése azon „alapvető jelentőségű intézkedések egyike”, amelyeket a szerződő feleknek az Energiaközösségről szóló szerződés szerinti kötelezettségeik teljesítése érdekében végre kell hajtaniuk. A földgázpiaci irányelv 32. cikkének (1) bekezdése értelmében a szerződő felek olyan rendszert hoznak létre, amelyben harmadik felek földgázszállító rendszerhez való hozzáférését minden felhasználóra vonatkozó díjak alapján teszik lehetővé, objektív kritériumok alapján, a rendszerhasználók közötti megkülönböztetés nélkül. A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló rendelet 16. cikkének (1) és (2) bekezdése arra kötelezi a szállításirendszer-üzemeltetőket, hogy valamennyi releváns ponton bocsássák rendelkezésre a rendszeregyensúly és a hatékony hálózatüzemeltetés figyelembevételével megállapított maximális kapacitást, valamint hogy megkülönböztetésmentes és átlátható kapacitásallokációs mechanizmusokat alkalmazzanak és tegyenek közzé. A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló rendelet I. melléklete 3.2. (1) a) pontjával összefüggésben értelmezett 18. cikkének (3) bekezdése értelmében a lényeges pontok magukban foglalják a szállításirendszer-üzemeltető által üzemeltetett földgázszállító hálózat összes betáplálási és kiadási pontját is. Az energiaközösségi vívmányokból adódó kötelezettséget, amelynek értelmében harmadik feleknek hozzáférést kell biztosítani a földgázszállító rendszerhez, az energiatörvény ültette át a szerb nemzeti jogba, így a szállításirendszer-üzemeltetőnek azt a szabályok szerint kell végrehajtania.
Az Energiaközösség Titkársága úgy ítéli meg, hogy a Srbijagas, azaz a Szerb Köztársaságban jelenleg földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetőként működő vállalat nem hajtotta végre ezen kötelezettségeit, mivel a horgoši betáplálási ponton folyamatosan és egyoldalúan kizárta a határkeresztező földgázszállító kapacitásokat a nyílt kapacitásallokációs eljárásokból, és következésképpen nem biztosította harmadik felek adott betáplálási ponthoz való hozzáférését. Az Energiaközösség Titkársága ezenfelül kifogásolja, hogy a szóban forgó kötelezettségek érvényre juttatásában illetékes szerb hatóságok nem tettek eleget e feladatuknak.
Az Energiaközösség Titkársága előzetesen megállapította, hogy mivel a Srbijagas a horgoši betáplálási pontot indokolatlanul kizárta a nyílt kapacitásallokációs eljárásokból és nem biztosította harmadik felek korlátlan és megkülönböztetésmentes hozzáférését, a Szerb Köztársaság nem tesz eleget a 2009/73/EK irányelv 32. cikkének és a 715/2009/EK rendelet 16. cikkének, minek következtében nem teljesíti az Energiaközösségről szóló szerződés 6., 10. és 11. cikke szerinti kötelezettségeit. Az Energiaközösség Titkársága ezért indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácshoz.
Az indokolással ellátott kérésben szereplő tények és érvek alapján az Európai Unió a Miniszteri Tanács ülésén azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja az ECS-13/17. számú ügyben a kötelezettségszegést kimondó határozatot.
E jóváhagyásnak azonban feltétele, hogy az indokolással ellátott kérésben szereplő indokolás (71) pontjából töröljék az esetleges erőfölénnyel való visszaélésre utaló obiter dictumot. Az obiter dictum a szóban forgó ügyben nem releváns a kötelezettségszegés megállapítása szempontjából, ugyanakkor a jogbizonytalanság kockázatát hordozza.
c)A 2019/.../MC-EnC határozat az ECS-6/18. számú ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés Koszovó* általi megszegéséről
Az Energiaközösségről szóló szerződés 16. cikkének iii. pontja értelmében a 2001/80/EK irányelv – az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának 2013. október 24-i 2013/05/MC-EnC határozatával, valamint a 2013/05/MC-EnC határozat módosításáról szóló, 2015. október 16-i 2015/07/MC-EnC határozatával bevezetett módosításoknak megfelelően – a környezetvédelemre vonatkozó energiaközösségi vívmányok részét képezi.
Az Energiaközösségről szóló szerződés 16. cikkének v. pontja értelmében a 2010/75/EU irányelv III. fejezete, V. melléklete és 72. cikke (3) és (4) bekezdése – az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának 2013. október 24-i 2013/06/MC-EnC határozatával bevezetett módosításoknak megfelelően – szintén a környezetvédelemre vonatkozó energiaközösségi vívmányok részét képezi.
Az Energiaközösségről szóló szerződés 12. cikke értelmében a szerződő felek „a II. mellékletben az intézkedések végrehajtására meghatározott menetrenddel összhangban végrehajtják a környezetvédelemre vonatkozó közösségi vívmányokat.”
Az Energiaközösség Titkársága úgy ítéli meg, hogy Koszovó* nem tett eleget (a meglévő létesítmények tekintetében) a 2001/80/EK irányelv, és (az új létesítmények tekintetében) a 2010/75/EU irányelv rendelkezéseinek a nemzeti jogba való átültetésére és végrehajtására vonatkozó kötelezettségeinek. A kötelezettségek teljesítésének hiányából adódóan a Koszovó* öt meglévő nagy égetőművére (három a „Koszovó A” és kettő a „Koszovó B” létesítménykomplexumban) kiadott engedélyekben szereplő kibocsátási határértékek meghaladják a 2001/80/EK irányelvben meghatározottakat is. Ezenfelül Koszovó* tervei között szerepel egy új, 450 MW nettó elektromos teljesítményű új hőerőmű („Kosova e Re”) létesítése. Az Energiaközösség hatályos jogszabályaival összhangban ez a létesítmény a 2010/75/EU irányelv értelmében „új létesítménynek” minősülne és a rá vonatkozó kibocsátási határértékeket az említett irányelv V. melléklete 2. részének megfelelően kellene meghatározni. Mivel nem áll rendelkezésre a 2010/75/EU irányelv új létesítményekre vonatkozó követelményeit a nemzeti jogba átültető jogszabály, a tervezett hőerőmű kibocsátási határértékeit nem lehet az Energiaközösség jogszabályainak megfelelő módon meghatározni.
Koszovó* jelenleg alkalmazandó jogi kerete – azaz az IPPC-törvény és az igazgatási utasítás – az Energiaközösség Titkársága szerint a 2001/80/EK irányelv több rendelkezése vonatkozásában sem biztosítja a megfelelést, mivel az irányelv hatálya alá tartozó egy vagy több létesítménytípusból származó egyes szennyező anyagok tekintetében helytelen kibocsátási határértékeket, illetve egyéb paramétereket állapít meg.
Az új létesítmények tekintetében az Energiaközösség Titkársága szerint Koszovó* nem teljesíti a 2010/75/EU irányelv 30. cikke (3) bekezdésével és V. melléklete 2. részével összefüggésben értelmezett 2013/06/MC-EnC határozat 2. cikke szerinti kötelezettségeit, mivel elmulasztotta a 2010/75/EU irányelv V. melléklete III. fejezetének való megfeleléshez szükséges törvények, rendelkezések és közigazgatási rendelkezések elfogadását, nevezetesen nem hozta meg az új nagy égetőművek levegőbe juttatott kibocsátásait korlátozó rendelkezéseket, vagy legalábbis nem közölte azok szövegét az Energiaközösség Titkárságával.
Az Energiaközösség Titkársága előzetesen megállapította, hogy mivel nem ültette át és nem hajtotta végre a 2001/80/EK irányelv 4. cikkének (1) és (3) bekezdése és III–VII. mellékleteinek A. része, valamint a 2010/75/EU irányelv 30. cikkének (3) bekezdése és V. mellékletének 2. része rendelkezéseit nemzeti jogába, Koszovó* nem teljesíti az Energiaközösségről szóló szerződés és különösen annak 12. és 16. cikke szerinti kötelezettségeit. Az Energiaközösség Titkársága ezért indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácshoz.
Az indokolással ellátott kérésben szereplő tények és érvek alapján az Európai Unió a Miniszteri Tanács ülésén azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja az ECS-6/18. számú ügyben a kötelezettségszegést kimondó határozatot.
3.1.3.Az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése szerinti határozatok:
a)Határozat az ECS-8/11., az ECS-6/16. és az ECS-2/13. számú ügyben Bosznia-Hercegovina vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések bevezetéséről és meghosszabbításáról
i.az ECS-8/11. számú ügyben a Bosznia-Hercegovina vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések meghosszabbítása
A Miniszteri Tanács 2015. október 16-án elfogadta a 2015/10/MC-EnC határozatot, amelyben megállapította, hogy Bosznia-Hercegovina nem hajtotta végre az ECS-8/11. számú ügyben hozott 2013/04/MC-EnC és 2014/04/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatot (amelyek tárgya Bosznia-Hercegovina meg nem felelése a harmadik energiaügyi csomag előírásai tekintetében), és így nem orvosolta az említett határozatokban azonosított súlyos és tartós jogsértéseket. A Miniszteri Tanács az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikke értelmében a következő intézkedéseket fogadta el:
·Bosznia-Hercegovina azon joga, hogy a szerződés V. címének VI. fejezete szerinti intézkedésekről és eljárási aktusokról szóló szavazásokon részt vegyen, felfüggesztésre kerül.
·Az Energiaközösség Titkársága felkérést kapott arra, hogy függessze fel költségtérítési szabályainak alkalmazását Bosznia-Hercegovina képviselőire vonatkozóan, az Energiaközösség által szervezett valamennyi ülés tekintetében.
·A 92. cikk értelmében hozott intézkedések egy évig hatályosak. Az Energiaközösség Titkárságának jelentése alapján a Miniszteri Tanács a soron következő, 2016. évi ülésén felülvizsgálta ezen intézkedések hatékonyságát, illetve azt, hogy szükséges-e fenntartani őket.
Mivel Bosznia-Hercegovina nem hozott semmilyen intézkedést a 2016/02/MC-EnC határozatban azonosított jogsértés orvoslására, 2018. szeptember 12-én az Energiaközösség Titkársága a szerződés 92. cikke értelmében indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak. A Miniszteri Tanács 2018. november 29-én elfogadta a Bosznia-Hercegovina vonatkozásában hozott intézkedések meghosszabbításáról szóló 2018/17/MC-EnC határozatot, amelyben megállapította, hogy Bosznia-Hercegovina nem hajtotta végre a 2013/04/MC-EnC, a 2014/04/MC-EnC, a 2015/10/MC-EnC és a 2016/16/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatot, és így nem orvosolta az említett határozatokban azonosított súlyos és tartós jogsértéseket. A Miniszteri Tanács az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikke értelmében a következő intézkedéseket fogadta el:
·A 2015/10/MC-EnC határozat 2. cikkének (2) bekezdése és a 2016/16/MC-EnC határozat 3. cikkének (1) bekezdése szerinti, a 92. cikk értelmében hozott intézkedések időtartama egy évvel meghosszabbodott abban az esetben, ha a szóban forgó határozat (1) cikkében említett jogsértéseket a határozat elfogadásától számított hat hónapon belül nem orvosolták.
·Emellett Bosznia-Hercegovina azon joga, hogy az Energiaközösségről szóló szerződés II. címe szerinti intézkedésekről a földgázágazatban az Energiaközösség valamennyi intézménye által elfogadandó új vívmányok elfogadásáról és a szerződés 91. cikke szerinti intézkedésekről szóló szavazásokon részt vegyen, felfüggesztésre került.
·Az Energiaközösség Titkárságának jelentése alapján a Miniszteri Tanács a 2019 második felében esedékes ülésén felül fogja vizsgálni ezen intézkedések hatékonyságát és azt, hogy szükséges-e a továbbiakban fenntartani őket.
·Az Energiaközösség Titkársága felkérést kap arra, hogy nyomon kövesse a Bosznia-Hercegovina által bevezetett intézkedések közösségi vívmányoknak való megfelelését.
Mivel Bosznia-Hercegovina nem hozott semmilyen intézkedést a 2018/17/MC-EnC határozatban azonosított jogsértés orvoslására, 2019. október 8-án az Energiaközösség Titkársága a szerződés 92. cikke értelmében indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak. Indokolással ellátott kérésében az Energiaközösség Titkársága az alábbiak kimondását kérte a Miniszteri Tanácstól:
·Bosznia-Hercegovina nem hajtotta végre a 2013/04/MC-EnC, a 2014/04/MC-EnC, a 2015/10/MC-EnC, a 2016/16/MC-EnC és a 2018/17/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatokat, és így nem orvosolta az említett határozatokban azonosított súlyos és tartós jogsértéseket.
·A 2015/10/MC-EnC határozat 2. cikkének (2) bekezdése, a 2016/16/MC-EnC határozat 3. cikkének (1) bekezdése és a 2018/17/MC-EnC határozat 2. cikke szerinti, a 92. cikk értelmében hozott intézkedések időtartama a Miniszteri Tanács 2020 második felében tartandó ülésén elfogadásra kerülő intézkedések elfogadásától kezdődően egy évvel meghosszabbodik.
·Emellett Bosznia-Hercegovina azon joga, hogy az Energiaközösségről szóló szerződés 91. és 92. cikke szerinti határozatokról szóló szavazásokon részt vegyen, felfüggesztésre kerül.
·Az Energiaközösség Titkárságának jelentése alapján a Miniszteri Tanács a 2020 második felében esedékes ülésén felül fogja vizsgálni ezen intézkedések hatékonyságát és azt, hogy szükséges-e a továbbiakban fenntartani őket.
Tekintettel az azonosított jogsértések tartósságára és jelentőségére, a javasolt intézkedések megfelelőek és arányosak. Ezért az Európai Unió a Miniszteri Tanács ülésén azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja a határozattervezet.
ii.az ECS-2/13. számú ügyben Bosznia-Hercegovina vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések
A Miniszteri Tanács 2016. október 14-én elfogadta az ECS-02/13. számú ügyben hozott 2016/03/MC-EnC határozatot, amelyben megállapította az Energiaközösség jogszabályainak megsértését és kimondta, hogy Bosznia-Hercegovina nem tett eleget a szerződés 16. cikkével összefüggésben értelmezett 1999/32/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdésének, mivel elmulasztotta biztosítani, hogy teljes területén ne lehessen használni 1,00 tömegszázalékot meghaladó kéntartalmú nehéz-fűtőolajat, illetve 0,1 tömegszázalékot meghaladó kéntartalmú gázolajokat.
Mivel Bosznia-Hercegovina nem hozott semmilyen intézkedést a 2016/03/MC-EnC határozatban azonosított jogsértés orvoslására, 2018. szeptember 12-én az Energiaközösség Titkársága indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak az ECS-2/13 S. számú ügy elindítására a szerződés 92. cikke értelmében.
A Miniszteri Tanács 2018. november 29-i 2018/13/MC-EnC határozatában az Energiaközösség jogszabályainak súlyos és tartós megsértését állapította meg és kimondta, hogy Bosznia-Hercegovina elmulasztotta végrehajtani a 2016/03/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatot, és ezáltal a határozatban azonosított jogsértések orvoslásának elmulasztása az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében súlyos és tartós jogsértésnek minősül, de 2019-re halasztotta a szerződés 92. cikke szerinti intézkedések elfogadását. Ezzel egyidejűleg a Miniszteri Tanács úgy határozott, hogy Bosznia-Hercegovinának az Energiaközösség Titkárságával együttműködve meg kell hoznia minden megfelelő intézkedést a 2016/03/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatban azonosított jogsértések orvoslására, és 2019-ben jelentést kell benyújtania a Miniszteri Tanács számára a bevezetett végrehajtási intézkedésekről. Ezenfelül az Energiaközösség Titkársága felkérést kapott arra, hogy 2019-ben a szerződés 92. cikke értelmében intézkedéseket kérjen, ha Bosznia-Hercegovina 2019. július 1-jéig nem hajtja végre a 2016/03/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatot.
Mivel Bosznia-Hercegovina nem hozott semmilyen intézkedést a 2018/13/MC-EnC határozatban azonosított jogsértés orvoslására, nemzeti jogszabályai továbbra sem felelnek meg az 1999/32/EK irányelvnek és ellentétesek az Energiaközösség vívmányaival, 2019. október 8-án az Energiaközösség Titkársága a szerződés 92. cikke értelmében intézkedések iránti kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak. Indokolással ellátott kérésében az Energiaközösség Titkársága az alábbiak kimondását kérte a Miniszteri Tanácstól:
·Bosznia-Hercegovina nem hajtotta végre a 2013/04/MC-EnC, a 2014/04/MC-EnC, a 2015/10/MC-EnC, a 2016/16/MC-EnC és a 2018/17/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatokat, és így nem orvosolta az említett határozatokban azonosított súlyos és tartós jogsértéseket.
·A 2015/10/MC-EnC határozat 2. cikkének (2) bekezdése, a 2016/16/MC-EnC határozat 3. cikkének (1) bekezdése és a 2018/17/MC-EnC határozat 2. cikke szerinti, a 92. cikk értelmében hozott intézkedések időtartama a Miniszteri Tanács 2020 második felében tartandó ülésén elfogadásra kerülő intézkedések elfogadásától kezdődően egy évvel meghosszabbodik.
·Emellett Bosznia-Hercegovina azon joga, hogy az Energiaközösségről szóló szerződés 91. és 92. cikke szerinti határozatokról szóló szavazásokon részt vegyen, felfüggesztésre kerül.
·Az Energiaközösség Titkárságának jelentése alapján a Miniszteri Tanács a 2020 második felében esedékes ülésén felül fogja vizsgálni ezen intézkedések hatékonyságát és azt, hogy szükséges-e a továbbiakban fenntartani őket.
Ezért az Európai Unió a Miniszteri Tanács ülésén azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja a határozattervezet.
iii.az ECS-6/16. számú ügyben Bosznia-Hercegovina vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések
A Miniszteri Tanács 2016. október 14-én elfogadta az ECS-06/16 számú ügyben hozott 2016/07/MC-EnC határozatot, amelyben megállapította az Energiaközösség jogszabályainak megsértését és kimondta, hogy Bosznia-Hercegovina nem tett eleget a szerződés 6. és 89. cikkének, valamint a 2011/02/MC-EnC miniszteri tanácsi határozat 3. cikke (1) és (2) bekezdésének, mivel elmulasztotta a 2009/72/EK irányelvnek, a 2009/73/EK irányelvnek, a 714/2009/EK rendeletnek és a 715/2009/EK rendeletnek való megfeleléshez szükséges törvények, rendelkezések és közigazgatási rendelkezések 2015. január 1-jéig való, a 2011/02/MC-EnC miniszteri tanácsi határozat 3. cikke (1) bekezdése szerinti elfogadását és alkalmazását, és elmulasztotta ezen intézkedésekről az Energiaközösség Titkárságát haladéktalanul értesíteni.
Mivel Bosznia-Hercegovina nem hozott semmilyen intézkedést a 2016/07/MC-EnC határozatban azonosított jogsértés orvoslására, 2018. szeptember 12-én az Energiaközösség Titkársága a szerződés 92. cikke értelmében indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak az ECS-6/16 S. számú ügy elindítására.
A Miniszteri Tanács 2018. november 29-i 2018/16/MC-EnC határozatában az Energiaközösség jogszabályainak súlyos és tartós megsértését állapította meg és kimondta, hogy Bosznia-Hercegovina nem hajtotta végre a 2016/07/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatot, és ebből adódóan a határozatban azonosított jogsértések orvoslásának elmulasztása az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében súlyos és tartós jogsértésnek minősül, de 2019-re halasztotta a szerződés 92. cikke szerinti intézkedések elfogadását. Ezzel egyidejűleg a Miniszteri Tanács úgy határozott, hogy Bosznia-Hercegovinának az Energiaközösség Titkárságával együttműködve meg kell hoznia minden megfelelő intézkedést a 2016/07/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatban azonosított jogsértések orvoslására, és 2019-ben jelentést kell benyújtania a Miniszteri Tanács számára a bevezetett végrehajtási intézkedésekről. Ezenfelül az Energiaközösség Titkársága felkérést kapott arra, hogy 2019-ben a szerződés 92. cikke értelmében intézkedéseket kérjen, ha Bosznia-Hercegovina 2019. július 1-jéig nem hajtja végre a 2016/07/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatot.
Mivel a Bosznia-Hercegovina nem hozott semmilyen intézkedést a 2018/16/MC-EnC határozatban azonosított jogsértés orvoslására és a fent említett kötelezettségeinek való megfelelés tekintetében továbbra is megsérti az Energiaközösség vívmányait, 2019. október 8-án az Energiaközösség Titkársága a szerződés 92. cikke értelmében intézkedések iránti kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak. Indokolással ellátott kérésében az Energiaközösség Titkársága az alábbiak kimondását kérte a Miniszteri Tanácstól:
·Bosznia-Hercegovina nem hajtotta végre a 2013/04/MC-EnC, a 2014/04/MC-EnC, a 2015/10/MC-EnC, a 2016/16/MC-EnC és a 2018/17/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatokat, és így nem orvosolta az említett határozatokban azonosított súlyos és tartós jogsértéseket.
·A 2015/10/MC-EnC határozat 2. cikkének (2) bekezdése, a 2016/16/MC-EnC határozat 3. cikkének (1) bekezdése és a 2018/17/MC-EnC határozat 2. cikke szerinti, a 92. cikk értelmében hozott intézkedések időtartama a Miniszteri Tanács 2020 második felében tartandó ülésén elfogadásra kerülő intézkedések elfogadásától kezdődően egy évvel meghosszabbodik.
·Emellett Bosznia-Hercegovina azon joga, hogy az Energiaközösségről szóló szerződés 91. és 92. cikke szerinti határozatokról szóló szavazásokon részt vegyen, felfüggesztésre kerül.
·Az Energiaközösség Titkárságának jelentése alapján a Miniszteri Tanács a 2020 második felében esedékes ülésén felül fogja vizsgálni ezen intézkedések hatékonyságát és azt, hogy szükséges-e a továbbiakban fenntartani őket.
Ezért az Európai Unió a Miniszteri Tanács ülésén azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja a határozattervezet.
b)Határozat az ECS-3/08. és az ECS-9/13. számú ügyben a Szerb Köztársaság vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések bevezetéséről és meghosszabbításáról
a)az ECS-3/08. számú ügyben a Szerb Köztársaság vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések
A Miniszteri Tanács 2016. október 14-én elfogadta az ECS-03/08. számú ügyben hozott 2016/02/MC-EnC határozatot, amelyben megállapította az Energiaközösség jogszabályainak megsértését és kimondta, hogy a Szerb Köztársaság nem tett eleget az 1228/2003 rendelet 6. cikkének, mivel az Albániával, az Észak-macedón Köztársasággal és Montenegróval létesített rendszerösszekötők eredményeként a rendszerösszekötő kapacitások felosztásából származó bevételt nem az említett rendelet 6. cikke (6) bekezdésében szereplő célok közül egyre vagy többre használták fel.
A Szerb Köztársaság felkérést kapott arra, hogy 2016 decemberéig hozzon meg minden szükséges intézkedést az azonosított jogsértések orvoslására, biztosítsa az Energiaközösség jogszabályainak való megfelelést, valamint rendszeresen tegyen jelentést az Energiaközösség Titkárságának és az állandó magas szintű munkacsoportnak.
Mivel a Szerb Köztársaság nem hozott semmilyen intézkedést a 2016/02/MC-EnC határozatban azonosított jogsértés orvoslására, 2018. szeptember 12-én az Energiaközösség Titkársága a szerződés 92. cikke értelmében indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak az ECS-3/08 S. számú ügy elindítására.
A Miniszteri Tanács 2018. november 29-i 2018/12/MC-EnC határozatában az Energiaközösség jogszabályainak súlyos és tartós megsértését állapította meg és kimondta, hogy amennyiben a Szerb Köztársaság a szóban forgó határozat elfogadását követő hat hónapon belül nem orvosolja a 2016/02/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatban azonosított jogsértéseket, a 2016/02/MC-EnC határozat végrehajtásának elmulasztása az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében súlyos és tartós jogsértésnek minősül, de 2019-re halasztotta a szerződés 92. cikke szerinti intézkedések elfogadását. Ezzel egyidejűleg a Miniszteri Tanács úgy határozott, hogy a Szerb Köztársaságnak az Energiaközösség Titkárságával együttműködve meg kell hoznia minden megfelelő intézkedést a 2016/02/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatban azonosított jogsértések orvoslására, és 2019-ben jelentést kell benyújtania a Miniszteri Tanács számára a bevezetett végrehajtási intézkedésekről. Ezenfelül az Energiaközösség Titkársága felkérést kapott arra, hogy 2019-ben a szerződés 92. cikke értelmében intézkedéseket kérjen, ha a Szerb Köztársaság 2019. július 1-jéig nem hajtja végre a 2016/02/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatot.
A Szerb Köztársaság nem orvosolta a 2016/02/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatban azonosított jogsértéseket a 2018/12/MC-EnC határozat elfogadását hat hónapon belül.
Mivel a Szerb Köztársaság nem hozott semmilyen intézkedést a 2018/12/MC-EnC határozatban azonosított jogsértés orvoslására és nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy az Albániával, Macedónia volt Jugoszláv Köztársasággal és Montenegróval létesített rendszerösszekötők eredményeként a rendszerösszekötő kapacitások felosztásából származó bevételt az 1228/2003/EK rendelet 6. cikke (6) bekezdésében szereplő célok közül egyre vagy többre használják fel, továbbra is megsérti az Energiaközösség vívmányait, ezért 2019. október 8-án az Energiaközösség Titkársága a szerződés 92. cikke értelmében intézkedések iránti kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak. Indokolással ellátott kérésében az Energiaközösség Titkársága az alábbiak kimondását kérte a Miniszteri Tanácstól:
·A Szerb Köztársaság a Miniszteri Tanács megállapítása szerint továbbra is súlyosan és tartósan megsérti az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében fennálló kötelezettségeit, mivel nem hajtotta végre a Miniszteri Tanács
–ECS-3/08. számú ügyben hozott 2016. október 14-i 2016/02/MC-EnC határozatát, ECS-3/08 S. számú ügyben hozott 2018. november 29-i 2018/12/MC-EnC határozatát,
–ECS-9/13. számú ügyben hozott 2014. szeptember 23-i 2014/03/MC-EnC határozatát, valamint ECS-9/13 S. számú ügyben hozott 2016. október 14-i 2016/17/MC-EnC határozatát,
és így az azokban azonosított jogsértéseket sem orvosolta.
·A Szerb Köztársaság azon joga, hogy az Energiaközösségről szóló szerződés V. címének VI. fejezete szerinti intézkedésekről és eljárási aktusokról szóló szavazásokon és a szerződés 91. cikke szerinti határozatokról szóló szavazásokon részt vegyen, felfüggesztésre kerül.
·Az Energiaközösség Titkársága felkérést kap arra, hogy függessze fel költségtérítési szabályainak alkalmazását a Szerb Köztársaság képviselőire vonatkozóan az Energiaközösség által szervezett valamennyi ülés tekintetében.
·Az Európai Unió az Energiaközösségről szóló szerződés 6. cikkének megfelelően felkérést kap, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket az Energiaközösségről szóló szerződés hatálya alá tartozó ágazatokban a Szerbiának nyújtott pénzügyi támogatás felfüggesztése érdekében.
·A jelen határozatban elfogadott intézkedések hatálya a Miniszteri Tanács 2019 második felében tartandó ülésén elfogadásra kerülő intézkedések elfogadását követő egy évre korlátozódik. Az Energiaközösség Titkárságának jelentése alapján a Miniszteri Tanács a soron következő, 2020-ban tartandó ülésén felül fogja vizsgálni ezen intézkedések hatékonyságát és azt, hogy szükséges-e fenntartani őket.
·A Szerb Köztársaságnak az Energiaközösség Titkárságával együttműködve meg kell hoznia minden megfelelő intézkedést az ECS-3/08. számú ügyben hozott 2016/02/MC-EnC, az ECS-3/08 S. számú ügyben hozott 2018/12/MC-EnC, az ECS-9/13. számú ügyben hozott 2014/03/MC-EnC, valamint az ECS-9/13 S. számú ügyben hozott 2016/17/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatokban azonosított jogsértések orvoslására, és 2020-ban jelentést kell benyújtania a Miniszteri Tanács számára a bevezetett végrehajtási intézkedésekről.
·Az Energiaközösség Titkársága felkérést kap arra, hogy nyomon kövesse a Szerb Köztársaság által bevezetett intézkedések közösségi vívmányoknak való megfelelését.
Ezért az Európai Unió a Miniszteri Tanács ülésén azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja a határozattervezet.
ii.az ECS-9/13. számú ügyben a Szerb Köztársaság vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések meghosszabbítása
A Miniszteri Tanács 2018. november 29-én megállapodott arról, hogy további hat hónappal meghosszabbítja azt a határidőt, amely a Szerb Köztársaság rendelkezésére állt a Miniszteri Tanács ECS-9/13. számú ügyben (a Szerb Köztársaság nem teljesíti a földgázszállításirendszer-üzemeltetők szétválasztása tekintetében fennálló kötelezettségét) hozott 2014/03/MC-EnC és 2016/17/MC-EnC határozatában azonosított jogsértések orvoslására, melynek nyomán orvosolnia kell az említett határozatokban azonosított súlyos és tartós jogsértéseket.
Mivel a Szerb Köztársaság nem hozott semmilyen intézkedést a 2014/03/MC-EnC és a 2016/17/MC-EnC határozatban azonosított jogsértések orvoslására, 2019. október 8-án az Energiaközösség Titkársága a szerződés 92. cikke értelmében indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak. Indokolással ellátott kérésében az Energiaközösség Titkársága az alábbiak kimondását kérte a Miniszteri Tanácstól:
·A Szerb Köztársaság azon joga, hogy az Energiaközösségről szóló szerződés V. címének VI. fejezete szerinti intézkedésekről és eljárási aktusokról szóló szavazásokon és a szerződés 91. cikke szerinti határozatokról szóló szavazásokon részt vegyen, felfüggesztésre kerül.
·Az Energiaközösség Titkársága felkérést kap arra, hogy függessze fel költségtérítési szabályainak alkalmazását a Szerb Köztársaság képviselőire vonatkozóan az Energiaközösség által szervezett valamennyi ülés tekintetében.
·Az Európai Unió az Energiaközösségről szóló szerződés 6. cikkének megfelelően felkérést kap, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket az Energiaközösségről szóló szerződés hatálya alá tartozó ágazatokban a Szerbiának nyújtott pénzügyi támogatás felfüggesztése érdekében.
·A jelen határozatban elfogadott intézkedések hatálya az elfogadást követő egy évre korlátozódik.
Tekintettel az azonosított jogsértések tartósságára és jelentőségére, a javasolt intézkedések megfelelőek és arányosak. Ezért az Európai Unió a Miniszteri Tanács ülésén azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja a határozattervezet.
3.2.Az állandó magas szintű munkacsoport tervezett jogi aktusai
A fent említett napirendi pontok egyike (2.3. szakasz) esetében az állandó magas szintű munkacsoport határozatára van szükség, amelyben az Európai Bizottság képviselője fogja ismertetni az Európai Unió álláspontját.
2011-ben az Energiaközösség elfogadta az Európai Unió harmadik energiaügyi csomagját, és kialakították az uniós üzemi és kereskedelmi szabályzatok és iránymutatások elfogadására vonatkozó egyszerűsített eljárást.
Az üzemi és kereskedelmi szabályzatok és iránymutatások olyan műszaki szabályok, amelyek harmonizálni és javítani kívánják a határokon átnyúló energiaáramlás irányítását. Több uniós üzemi és kereskedelmi szabályzat és iránymutatás már elfogadásra került az Energiaközösségben, beleértve a gázellátással kapcsolatban a szűkületek kezelésére vonatkozó eljárásokra vonatkozó iránymutatásokat, a gázellátással kapcsolatban az interoperabilitás és az adatcsere szabályaira vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzatot, a villamosenergia-szolgáltatással kapcsolatban a termelőegységek hálózati csatlakozására vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzatot, a villamosenergia-szolgáltatással kapcsolatban a felhasználók csatlakozására vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzatot, valamint a villamosenergia-szolgáltatással kapcsolatban a nagyfeszültségű egyenáramú rendszerek és az egyenáram-csatlakozású erőműparkok hálózati csatlakozására vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzatot.
Az állandó magas szintű munkacsoport 2018-ban fogadta el a földgázszállító rendszerek kapacitásallokációs mechanizmusaira vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzatot és az összehangolt földgázszállítási tarifaszerkezetekre vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzatot.
Az állandó magas szintű munkacsoport jelen határozata a 312/2014/EU rendeletben foglalt üzemi és kereskedelmi szabályzatokat érinti.
A gázszállításirendszer-üzemeltetők közötti rendszeregyensúlyozásra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról szóló 312/2014/EU bizottsági rendelet célja, hogy szabályzatot hozzon létre a rendszeregyensúlyozásra vonatkozóan, ideértve a hálózatokra vonatkozó nominálási eljárásokkal, az egyensúlyozási díjakkal, a napi kiegyensúlyozási díjhoz kapcsolódó elszámolási folyamatokkal és a szállításirendszer-üzemeltetők hálózatai közötti operatív egyensúlyozással kapcsolatos szabályokat.
Az Energiaközösség gázszállításirendszer-üzemeltetők közötti rendszeregyensúlyozásra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat lehetséges átvételét vizsgáló ad hoc munkacsoportja 2019 áprilisában megállapodott a „gázszállításirendszer-üzemeltetők közötti rendszeregyensúlyozásra” vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat módosított változatában.
Ennek alapján az Európai Unió által az állandó magas szintű munkacsoportban képviselendő álláspont az, hogy az Energiaközösségben a 312/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló PHLG-határozattervezetet jóvá kell hagyni.
4.Jogalap
4.1.Eljárási jogalap
4.1.1.Általános elvek
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.
A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.
4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás
A Miniszteri Tanács és az állandó magas szintű munkacsoport megállapodással – az Energiaközösségről szóló szerződéssel – létrehozott szervek.
A Miniszteri Tanács és az állandó magas szintű munkacsoport által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A tervezett jogi aktusok az Energiaközösségről szóló szerződés 76. cikkének megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező érvényűek lesznek, amelynek értelmében a határozatok kötelezők azokra nézve, akiket címzettként megjelölnek.
A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.
Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.
4.2.Anyagi jogalap
4.2.1.Általános elvek
Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.
4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás
A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma az energiaüggyel kapcsolatos.
A javasolt határozat anyagi jogi jogalapja ezért az EUMSZ 194. cikke.
4.3.Következtetés
A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 194. cikke a 218. cikk (9) bekezdésével összefüggésben.
2019/0269 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
az Európai Unió által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában és az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjában (Chişinău, 2019. december 12. és 13.) képviselendő álláspontról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)Az Energiaközösségről szóló szerződést (a továbbiakban: szerződés) az Európai Unió a 2006. május 29-i 2006/500/EK tanácsi határozattal kötötte meg, amely 2006. július 1-jén lépett hatályba.
(2)A szerződés 47. és 76. cikke értelmében a Miniszteri Tanács határozat vagy ajánlás formájában intézkedéseket fogadhat el.
(3)2019. december 13-i 17. ülésén a Miniszteri Tanács több jogi aktust el kíván fogadni, amely jogi aktusok e határozat 1. mellékletében szerepelnek.
(4)2019. december 12-i 55. ülésén az állandó magas szintű munkacsoport több jogi aktust el kíván fogadni, amely jogi aktusok e határozat 2. mellékletében szerepelnek.
(5)A tervezett jogi aktusok az Unió számára joghatással bírnak, ezért helyénvaló meghatározni az Európai Unió által a Miniszteri Tanácsban és az állandó magas szintű munkacsoportban képviselendő álláspontot.
(6)A tervezett jogi aktusok célja lehetővé tenni az Energiaközösségről szóló szerződés céljainak elérését és az Energiaközösség bécsi székhelyű, többek között a Miniszteri Tanács igazgatási támogatását biztosító titkárságának működését,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Miniszteri Tanács 2019. december 13-án Chișinăuban tartandó 17. ülésén az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá tartozó kérdésekkel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontot e határozat 1. melléklete tartalmazza.
2. cikk
Az állandó magas szintű munkacsoport 2019. december 12-én Chișinăuban tartandó 55. ülésén az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá tartozó kérdésekkel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontot e határozat 2. melléklete tartalmazza.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
a Tanács részéről
az elnök