EURÓPAI BIZOTTSÁG
Brüsszel, 2016.11.28.
COM(2016) 743 final
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program
és az Európai Energiahatékonysági Alap végrehajtásáról
{SWD(2016) 374 final}
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52016DC0743
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL On the implementation of the European Energy Programme for Recovery and the European Energy Efficiency Fund
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program és az Európai Energiahatékonysági Alap végrehajtásáról
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program és az Európai Energiahatékonysági Alap végrehajtásáról
COM/2016/0743 final
EURÓPAI BIZOTTSÁG
Brüsszel, 2016.11.28.
COM(2016) 743 final
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program
és az Európai Energiahatékonysági Alap végrehajtásáról
{SWD(2016) 374 final}
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program
és az Európai Energiahatékonysági Alap végrehajtásáról
I. A PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁBAN ELÉRT ELŐREHALADÁS
Az energiainfrastruktúra és az innováció – az európai energiaügyi gazdaságélénkítő programnak (EEGP) lendületet adó erők – ma is éppolyan fontos szerepet töltenek be, mint 2009-ben, az EEGP létrejöttekor. Az EEGP-projekteket egytől egyig 2010-ben fogadták el.
Ez a jelentés az EEGP minden része tekintetében ismerteti a projektek és az Európai Energiahatékonysági Alap (EEEF) végrehajtásában elért előrehaladást. A jelentés a 2015-ben elfogadott jelentés 1 mintáját követi. A jelentés a projektek 2015. augusztus 31. és 2016. június 30. közötti végrehajtását és az ebben az időszakban teljesített kifizetéseket vizsgálja.
II. A PROJEKTEK VÉGREHAJTÁSA ÁLTALÁBAN
2016. június végén 59-ből 37 projektet teljes mértékben végrehajtottak, és (144 188 902,94 EUR összegre vonatkozó visszafizetési felszólítás levonása után) összesen 2 122 297 449 EUR-t fizettek ki a kedvezményezetteknek.
A gáz- és villamosenergia-infrastruktúrák helyzete immár teljes mértékben tisztázódott, és a hátralévő hat projekt a tervek szerint halad – ezekből jelenleg egy felfüggesztés alatt áll. A projektek többsége lezárult, és a projektgazdáknak várhatóan az év végéig benyújtják a végleges fizetési kérelmeiket.
A projektgazdák jelentős előrehaladást értek el a tengeri szélenergiának a villamosenergia-hálózatba való bekapcsolása terén, a hátralévő szén-dioxid-leválasztási és -tárolási projektek tekintetében pedig további pontosítások történtek.
A Bizottság úgy határozott, hogy mindaddig fenntartja a beruházóknak nyújtott pénzügyi támogatást, amíg egyértelmű, hogy a végleges beruházási döntés meghozatala lehetséges.
1. Gáz- és villamosenergia-infrastruktúra
Az EEGP infrastrukturális alprogramja 44 projektet támogat három fő tevékenységi területen.
A projekteket az egyes tagállamok átvitelirendszer-irányítói vagy más projektgazdák hajtják végre. A 2 267 574 462 EUR lekötött összegből 1 366 479 618 EUR-t fizettek ki a kedvezményezettek felé 2016. június 30-ig. A kifizetések feltétele a kedvezményezettek szilárd kötelezettségvállalása a projektnek a végleges beruházási döntés szerinti végrehajtására.
A projektek három területre terjednek ki:
- Földgáz-infrastruktúra és -tárolási projektek:
A földgáz-infrastruktúra az előállító és végfelhasználó közötti energiaellátási lánc gerincét alkotja. A földgázszállító csővezeték, a tárolólétesítmények és az LNG-visszaalakító terminálok azon fizikai elemei a rendszernek, amelyek biztosítják a földgáz igény szerinti szállítását az ügyfelek irányában. A földgáz-infrastruktúra további fejlesztést és bővítést igényel az elkövetkező években. A tagállamok közötti hiányzó kapcsolódási pontok megépítésével biztonságos ellátás tartható fenn, valamint válasz adható az újonnan felmerülő és egyre nagyobb mértékű rugalmasságot követelő helyzetekre.
- Kétirányú gázáramlási projektek:
A 2009-es, Oroszország és Ukrajna között jelentkező gázellátási válság alatt a közép- és kelet-európai tagállamok nagy része nem részesült ellátásban, és nem lehetett minden behozatali igényt teljesíteni. Ennek az oka nem az volt, hogy nem állt rendelkezésre földgáz Európában, hanem az, hogy a meglévő infrastruktúra műszaki jellemzői és képességei nem tették lehetővé a gázáramlás irányának nyugatiról keletire történő megfordítását. Az EEGP program ennek a hiányosságnak a megoldását segítette elő, és mára már Közép- és Kelet-Európában kétirányú áramlás valósítható meg.
- Villamosenergia-infrastruktúra projektek:
Az egyre nagyobb mennyiségű, különböző megújuló energiaforrásból származó villamos energia hálózatba kapcsolása az új infrastruktúrába történő jelentős beruházást tesz szükségessé. Ezen felül számos tagállam továbbra is „energiaszigetnek” számít, mivel a szomszédaikkal és a belső energetikai piaccal való összekapcsoltságuk szintje rendkívül alacsony.
1.1. Az eddig megvalósult előrehaladás
Ez idáig a 44 infrastrukturális projektből 33 valósult meg, hat projekt folyamatban van, egy pedig felfüggesztés alatt áll.
A villamosenergia-ágazatban 12-ből 10 projekt valósult meg. A hátralévő két projekt jól halad, és az egyik várhatóan 2016 végére, míg a másik 2017 végére befejeződik.
A gázágazatban 32-ből 23 projekt lezárult – négy projekt menetrend szerint halad, egy felfüggesztés alatt áll, négyet pedig megszüntettek. A közép- és kelet-európai kétirányú áramlásra irányuló és rendszer-összekötési projektek mindegyike megvalósult a romániai kétirányú áramlást célzó projekt kivételével, amelyet a Bizottság 2014 szeptemberében szüntetett meg.
A legutóbbi, 2015-ös EEGP-végrehajtási jelentés óta jelentős előrehaladást sikerült elérni a villamosenergia- és földgázinfrastruktúra-projektek terén.
Például a Halle/Saale – Schweinfurt projekt, amely Németország északkeleti részét köti össze a délkeleti részével, csaknem a végéhez ért. A projekt elősegíti a megújuló energiaforrásokból Észak-Németországban és az északi-tengeri régióban előállított villamos energia szállítását a német hálózat többi részébe. Az első, kétvezetékes 400 kV-os felsővezeték már üzemben van, és folyamatban vannak a természet-helyreállítási (különösen az erdővel összefüggő) munkálatok.
Délnyugat-Európában a francia–spanyol rendszer-összeköttetés (Baixas – Santa Llogaia) 2015 februárjában kezdte meg működését. Ez a rendszer-összeköttetés megújuló energiaforrásokat kapcsol a hálózatba, hozzájárul a francia és spanyol villamosenergia-piacok integrációjához, valamint regionális, nemzeti és európai szinten erősíti meg a villamosenergia-ellátás biztonságát.
Egy másik megvalósult projekt Szicília és Olaszország kontinentális részének (Sorgente–Rizziconi) összekapcsolására irányul. A EEGP-finanszírozás alállomások és 380 kV-os felsővezetékek megépítését, valamint 150 kV-os és 380 kV-os vezetékek föld alatti (a föld alatt és 38 km-rel a tenger alatt történő) elhelyezését, valamint egy alagút megvalósítását támogatta. A projekt révén javul az ellátás biztonsága és a megújuló energiaforrások használata Szicíliában, miközben nő a villamosenergia-hálózat megbízhatósága Szicíliában és Olaszország kontinentális részén (Calabria) egyaránt.
A Nordbalt 01 projekt (tenger alatti összeköttetés Litvánia és Svédország között) jól haladt, 2015. december 14-én pedig megkezdte működését. Az EEGP a tengeri alatti vezeték és az átalakító állomás megépítését, felállítását és üzembe helyezését támogatta Svédországban és Litvániában. Az átalakítók próbaüzeme sikerrel zárult, és már csak néhány teszt vár végrehajtásra és jóváhagyásra. A projekt célja tovább enyhíteni a balti államok belső energiapiactól való elszigeteltségét és teljes mértékben integrálni őket a Nord Pool villamosenergia-piacba.
Az EU-s szintű energetikai infrastruktúra kiépítése terén előrehaladás történik a szűk keresztmetszetek megszüntetésének és az olyan „energiaszigetek”, mint a balti államok, az Ibériai-félsziget, Írország, Szicília és Málta folytatólagos integrációjának köszönhetően.
A jelenlegi várakozások szerint hat folyamatban lévő projektből három készült el 2016-ban, két projekt 2017-ben, egy projekt pedig 2018-ban kerül átadásra.
Az EEGP a jelenlegi energiapolitikai prioritásokkal összhangban támogatja az európai energetikai infrastruktúrákra irányuló kulcsprojektek kidolgozását. A transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatások 2 intézkedéseket fogalmaznak meg nyolc, gáz- és villamosenergia-infrastruktúrát érintő kiemelt jelentőségű folyosó közös érdekű projektjeinek megfelelő időben történő kialakítására. A közös érdekű projektek egyszerűsített (legfeljebb három és fél éves) engedélyezési eljárásokra, a határon átnyúló projektek végrehajtását segítő szabályozói ösztönzőkre és adott esetben az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből (CEF) 3 nyújtott finanszírozásra jogosultak.
A 2014–2020-as időszakra megállapított, a közlekedést, az energiaipart és a távközlést felölelő 30,44 milliárd EUR-s teljes költségvetésből az energiaipar 5,35 milliárd EUR-t tesz ki. A Bizottság becslése szerint a villamosenergia- és földgázszállítás és -tárolás tekintetében Európa energetikai infrastruktúrájának korszerűsítéséhez és bővítéséhez megközelítőleg 200 milliárd EUR-s beruházásra lenne szükség 2020-ig. Ennek közel kétharmada a villamosenergia- és intelligens hálózati infrastruktúrákra irányul.
2. A tengeri szélenergia hasznosítására irányuló projektek
2.1. Az eddig megvalósult előrehaladás
Ez az EEGP-alprogram kilenc projektből állt, amelyek két fő tevékenységtípus között 565 millió EUR-s támogatást osztanak el:
innovatív szélturbinák és tengeri alapszerkezetek nagy volumenű tesztelése, gyártása és kihelyezése (6 projekt); és
modulos felépítésű megoldások kidolgozása nagy mennyiségű szélenergia hálózatba kapcsolása érdekében (3 projekt).
A kilenc projektből három lezárult, és két projektet szüntettek meg idő előtt. A projektekre (a 26 186 766 EUR-s visszafizetési felszólítások levonása után) 221 985 224 EUR-t fizettek ki.
2.2. Az eddig megvalósult előrehaladás ágazatonként
2.2.1. Az innovatív turbinák és tengeri alapszerkezetek terén elért előrehaladás
A Nordsee Ost projekt esetén némi késedelem merült fel, a tengeri szerkezetek felállítása azonban befejeződött. A kedvezőtlen időjárási viszonyok, valamint a hálózathoz való kapcsolódással és a szélturbinákkal összefüggő műszaki nehézségek miatt az üzembe helyezést el kellett halasztani.
Az „Aberdeen Offshore Wind Farm” projekt esetén a (jogi úton megtámadott) tengeri és szárazföldi jóváhagyásokról kedvező végleges beruházási döntés született, majd az eljárás 2016 júliusában kedvező elsőfokú határozattal zárult.
A Global Tech I projekthez nem találtak társberuházót. A Bizottság ezért 2015 áprilisában megerősítette a projekt visszamenőleges, 2014. január 1-jei hatályú megszüntetését.
2.2.2. A szélenergia és az energiahálózat integrációjára irányuló projektek terén elért előrehaladás
Az egyik projektet – a nagyfeszültségű egyenáram-hálózati projektet – megszűntették. A két másik projekt, vagyis a Kriegers Flak és a Cobra Cable jól halad. Idén több jelentős mérföldkő elérésére kerül sor.
A Kriegers Flak esetén az új technikai megoldásról szóló támogatási megállapodás módosítását 2015 szeptemberében jóváhagyta az Európai Bizottság. A kedvezményezettek, vagyis az 50Hertz és az Energinet.dk végleges megvalósítási határozatot hozott, és az uniós pályázati eljárások folyamatban vannak. A CGS-infrastruktúra első főbb összetevőit (back-to-back átalakító és tengeri platform) már megrendelték. Mind az Energinet, mind pedig az 50Hertz vállalta a szükséges engedélyek beszerzését a megfelelő szabályozó hatóságoktól. A KF CGS tengeri rendszerösszekötő üzembe helyezésére a tervek szerint 2018 végén kerül sor.
A Cobra Cable esetén a végleges beruházási döntést 2015 decemberében hozták meg, 6 hónappal az ütemezettnél korábban. Az átalakítókra és az egyenáramú kábelekre vonatkozó szerződéseket szintén a vártnál előbb ítélték oda. A vezetékek lefektetésére vonatkozó valamennyi engedélyt beszerezték. E körülmények alapján a kábel várhatóan 2019 elején lesz üzemképes.
3. Szén-dioxid-leválasztás és -tárolás
Ez az EEGP-alprogram hat projektből áll, és 1 milliárd EUR-s támogatási összeget foglal magában a teljes szén-dioxid-leválasztás, -szállítás és -tárolás céljából.
Egy projekt a szén-dioxid-leválasztást, -szállítást és -tárolást szolgáló működőképes kísérleti erőművek létesítésével lezárult. Három projektet idő előtt megszüntettek, egy projekt pedig teljesítés nélkül fejeződött be. Egy projekt még folyamatban van. Ezekre a projektekre 432 227 825 EUR-t fizettek ki.
A szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra irányuló projektek terén elért előrehaladás
A Don Valley projekt (Egyesült Királyság) esetében a Bizottság nem tartotta valószínűnek, hogy időben kedvező végleges beruházási döntés meghozatalára kerülne sor, mivel a projekt irányítása eddig nem tudta biztosítani a szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra szolgáló szerkezet megépítéséhez szükséges többletforrást, valamint a projekt jelentős késedelmet szenvedett. Az EEGP-intézkedés ennek megfelelően 2015 végén teljesítés nélkül befejeződött.
Ezzel szemben a Bizottság a ROAD projekt esetén a támogatási szerződés 2019. december 31-ig történő meghosszabbításáról szóló tárgyalás utolsó szakaszában jár, mivel korábban már előrelépést értek el a többletforrások biztosításával, a projekt átszervezésével és egy kevésbé költséges tárolóhelyszínre történő váltással kapcsolatos megbeszélések folyamán. A korábbi műszaki, költségszámítási és engedélyezési munkák aktualizálását követően a végleges beruházási döntés várhatóan 2017 elején születik meg, a szerkezetek pedig 2020-ra lesznek üzemképesek. A ROAD lenne az első olyan európai projekt, amely az utóégető CLT-technológia alkalmazását mutatná be egy ipari méretű széntüzelésű erőműben. Ezzel bizonyítást nyerhetne az is, hogy a meglévő széntüzelésű erőművek utólagosan felszerelhetők ezzel a technológiával.
III. EURÓPAI ENERGIAHATÉKONYSÁGI ALAP (EEEF)
2010 decemberében az európai energiaügyi gazdaságélénkítő programból (EEGP) 146,3 millió EUR-t csoportosítottak át egy fenntartható energiát szolgáló projekteket segítő pénzügyi eszközbe 4 . 125 millió EUR-t a 2011 júliusában létrejött Európai Energiahatékonysági Alap (EEEF) uniós támogatására használták fel, amely támogatás teljes összege elérte a 265 millió EUR-t 5 – ezt 20 millió EUR-s, a tudatosságnövelő tevékenységeket pedig 1,3 millió EUR-s költségvetéssel támogatta a technikai segítségnyújtási támogatási eszköz.
Az EEEF az energiahatékonyság, a megújuló energia és a tiszta városi közlekedési projektek terén célzott finanszírozást (hitel- és tőkeeszközökkel egyaránt) biztosít. A kedvezményezettek a helyi és regionális hatóságok vagy a nevükben eljáró magánszektorbeli jogalanyok.
Az eddig megvalósult előrehaladás
2015-ben az EEEF 32 épület energiahatékonysági felújításához nyújtott pénzügyi támogatást a spanyolországi Universidad Politécnica de Madrid részére egy, az egyetem nevében eljáró energiaszolgáltató vállalaton (ESCO) keresztül. A projekt során a meglévő, meleg vizet és fűtést biztosító olajtüzelésű kazánokat cserélik le. Az új gázkazánok, hőszelepek és hőtermelő PV-megoldások felszerelése az egyetem 32 épületében valósul majd meg. A projekt 27%-os elsődleges energiamegtakarítást és a szén-dioxid-egyenértékek 45%-os megtakarítását eredményezi éves szinten a kiindulási értékekhez képest.
A 2015. december 31-i létrejötte óta az EEEF tíz projekt vonatkozásában 117 millió EUR értékben kötött szerződéseket, amelyek 219 millió EUR-s végleges beruházást eredményeztek.
Az EEEF szén-dioxid-egyenértékek megtakarítására és elsődleges energiamegtakarításra vonatkozó projektértékelő és jelentéstételi kerete alapján 2015 végétől a beruházásai 223 300 tonna szén-dioxid-megtakarítást és 102 790 MWh elsődleges energiamegtakarítást értek el.
Technikai segítségnyújtási eszköz
2015-ben nem helyeztek ki további forrásokat a projektfejlesztési tevékenységekre.
A Bizottság által finanszírozott technikai segítségnyújtási eszköz összesen 16 projekt kidolgozását támogatta 16 millió EUR-s teljes támogatási összeggel. A ki nem helyezett forrásokra számos tényező adhat magyarázatot. Először is az Alap felfutási fázisában azonosított projektek előrehaladottsága, illetve kiforrottsága magasabb szintű volt, ezért nem igényeltek technikai segítségnyújtást. A technikai segítségnyújtási eszközzel kapcsolatos tapasztalatok továbbá rámutattak arra, hogy az energiahatékonysági projektek számos kihívással szembesülnek, például a kérelmeknek az EEEF kidolgozásakor megbecsültnél alacsonyabb készültségi foka (a beérkezettek közül kevés technikai segítségnyújtásra vonatkozó kérelem volt benyújtásra kész), kormányzati színtéren történt politikai változások miatti változtatások a projektben, illetve az első megvalósíthatósági tanulmányok után szükséges igazítások.
Főbb következtetések és kilátások
Mostanra az EEEF a nyereséges beruházások terén meggyőző eredményeket ért el, és további vezető befektetőket keres, akik az uniós hozzájárulás még nagyobb fokú kiaknázását képesek megvalósítani.
2016-ra a projektek sora kilenc projektet foglal magában, amelyek teljes értéke 253 millió EUR – ebből az EEEF várható részesedése 92 millió EUR. Az EEEF továbbra is a földrajzi lefedettsége bővítésén dolgozik, ahol ezt a projektek és a piaci feltételek lehetővé teszik.
IV. Átfogó következtetések
Az EEGP jó eredményeket ért el. A projektek többsége lezárult – különösen a gáz- és villamosenergia-infrastruktúrával összefüggő projektek körében. Az Európai Bizottság által a projektek megvalósítása és nyomon követése terén gyakorolt szigorú felügyelet segített fokozni az eszköz hatékonyságát.
Annak ellenére, hogy a tengeri szélenergiával kapcsolatos projektek a vártnál komplexebbnek bizonyultak, a projektgazdák és kivitelezők megoldást találtak, és öt év alatt technológiai ismeretekre tettek szert.
A Bizottság a kiegészítő finanszírozás felkutatása terén tapasztalt nehézségek ellenére (ami néhány EEGP-projekt megszűnéséhez vezetett) változatlanul elkötelezett a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás megvalósítása mellett.
Az EEEF ugyancsak sikereket ért el: kereskedelmi alap jött létre, amely folyamatosan bővülő forrásaiból finanszírozási megoldásokat kínál, és nyereségét az igazgatási kiadásokra, a részvényesi osztalékok kifizetésére és az alapítási költségek visszafizetésére fordítja. Az EEEF a költséghatékony és kiforrott, fenntartható (legfeljebb 18 év megtérülési idejű) energetikai projektekbe történő befektetéssel, adott esetben magántőke bevonásával, egyúttal az e befektetések mögött álló üzleti szempontok bemutatásával, valamint hiteles eredmények összegyűjtésével mintaként szolgál az innovatív pénzügyi eszközök terén.
A 2015. október 8-án elfogadott 2015. évi JELENTÉS, COM(2015) 484 final.
Az Európai Parlament és a Tanács 2013. április 17-i 347/2013/EU rendelete a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról, HL L 115., 2013.4.25., 39. o.
Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1316/2013/EU rendelete az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, HL L 348., 2013.12.20., 129. o.
Az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló 663/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. december 15-i 1233/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet.
Az Európai Bizottság beruházásait kiegészítette: az Európai Beruházási Bank által nyújtott 75 millió EUR, a Cassa Depositi e Prestiti SpA (CDP) által biztosított 60 millió EUR és az Investment Manager Deutsche Bank (DB) vagyonkezelője által adott 5 millió EUR.
EURÓPAI BIZOTTSÁG
Brüsszel, 2016.11.28.
COM(2016) 743 final
MELLÉKLET
a következőhöz:
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program
és az Európai Energiahatékonysági Alap végrehajtásáról
{SWD(2016) 374 final}
Az EEGP-projektek tekintetében teljesített kifizetések összesen (EUR), 2016. június 30-i állapot |
||
|
év |
Összesen |
Rendszerösszekötők |
2010 |
360 855 255 |
|
2011 |
224 168 978 |
2012 |
129 803 681 |
|
2013 |
126 931 210 |
|
2014 |
105 405 090 |
|
2015 |
368 316 520 |
|
|
2016 |
50 998 883 |
összesen |
|
1 366 479 618 |
Szén-dioxid-leválasztás és -tárolás |
2010 |
193 746 615 |
|
2011 |
192 003 912 |
2012 |
–5 616 119 |
|
2013 |
26 844 339 |
|
2014 |
16 439 027 |
|
2015 |
8 810 052 |
|
|
2016 |
0 |
összesen |
|
432 227 825 |
Tengeri szélenergia |
2010 |
146 307 028 |
|
2011 |
41 300 325 |
2012 |
15 624 304 |
|
2013 |
11 990 156 |
|
2014 |
19 996 656 |
|
2015 |
–26 186 766 |
|
|
2016 |
12 953 522 |
összesen |
|
221 985 224 |
Energiahatékonysági Alap |
2010 |
0 |
|
2011 |
30 000 000 |
2012 |
934 251 |
|
2013 |
24 892 027 |
|
2014 |
42 726 026 |
|
2015 |
3 052 478 |
|
|
2016 |
0 |
összesen |
|
101 604 782 |
Mindösszesen |
2010 |
700 908 898 |
|
2011 |
487 473 215 |
2012 |
140 746 117 |
|
2013 |
190 657 732 |
|
2014 |
184 566 799 |
|
2015 |
353 992 284 |
|
|
2016 |
63 952 405 |
összesen |
|
2 122 297 449 |
A visszafizetési felszólítások összegét levontuk a kifizetések összegéből. |