EURÓPAI BIZOTTSÁG
Brüsszel, 2016.7.4.
COM(2016) 438 final
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK
az előrecsomagolt termékekről szóló 75/107/EGK, 76/211/EGK és 2007/45/EK irányelvek alkotta jogi keret alkalmazásáról
{SWD(2016) 219 final}
1.BEVEZETÉS
Ez a jelentés az előrecsomagolt termékekre vonatkozó jogi keretet alkotó három irányelvet értékeli, melyek a következők:
a mérőedényként használt palackokra vonatkozó 75/107/EGK irányelv, amely a „3” jellel ellátott palackok szabad forgalmazásáról rendelkezik;
az előrecsomagolt áruk tömeg vagy térfogat alapján történő kiszerelésére vonatkozó 76/211/EGK irányelv
, amely az előrecsomagolt termékeken feltüntetett mennyiségeket szabályozza, és az „e” jelöléssel ellátott előrecsomagolt termékek szabad forgalmazásáról rendelkezik; valamint
az előrecsomagolt termékek névleges mennyiségére vonatkozó 2007/45/EK irányelv
, amely a 10 literes/10 kg-os méretig megtiltja a tagállamok számára a csomagolás-/palackméretek szabályozását, és kötelező uniós méreteket ír elő a borokra és a szeszes italokra vonatkozóan. Az irányelv valamennyi előrecsomagolt termékre vonatkozik.
A 2007/45/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz ezen irányelv alkalmazásáról és hatásairól. Mivel a három irányelv szorosan összefügg, a Bizottság úgy döntött, hogy élve az alkalommal mindhárom irányelv hatását és célszerűségét megvizsgálja a Célravezető és hatásos szabályozás (REFIT) elnevezésű bizottsági program keretében 2014-ben.
A 75/107/EGK irányelvet eddig még nem értékelték, a 76/211/EGK irányelv értékelésére 2005-ben került sor, a 75/106/EGK és a 80/232/EGK irányelvet hatályon kívül helyező 2007/45/EK irányelvet pedig a két korábbi irányelv értékelését követően fogadták el.
2.A PIAC MÉRETE
A termékek előrecsomagolása a becslések szerint 170 milliárd EUR bevételt és 34 milliárd EUR hozzáadott értéket generál az egész EU-ban. Ez az érintett ágazatokban (az élelmiszerek és italok, állateledelek, vegyipari termékek, festékek és műtrágyák, mosó- és tisztítószerek, kozmetikumok és üvegpalackok gyártása terén) a teljes hozzáadott érték 12 %-át teszi ki, ami az uniós GDP 0,3 %-ának felel meg. Körülbelül 300 000 vállalat tevékenykedik ezekben az ágazatokban, amelyek nagyobb részben kis- és középvállalkozások (kkv-k), átlagosan 17,7 alkalmazottal. Az említett ágazatokban hozzávetőleg 640 000 ember foglalkozik teljes munkaidőben az előrecsomagolással, ez az EU-ban foglalkoztatottak számának 0,3 %-ával egyenlő.
3.AZ ÉRTÉKELT IRÁNYELVEK
A három irányelv célja az előrecsomagolt termékek szabad forgalomba bocsátásának lehetővé tétele, ami hozzájárul az uniós ipar piacának és versenyképességének növekedéséhez. Az összehangolt piacfelügyelet biztosítja, hogy a vevők a csomagoláson feltüntetett mennyiségű termékhez jussanak hozzá, ezzel erősítve a fogyasztói jólétet. A méretek deregulációja bővítette a fogyasztók számára elérhető választékot. A dereguláció alól kivételt jelent a borok és szeszes italok csomagolási méreteinek uniós szinten való meghatározása, ami pedig megóvta a kkv-kat az egyéb méretek iránti túlzott igénytől, és ezzel fokozta a versenyt.
A 75/107/EGK irányelv az (alkoholtartalmú) italok mérőedényként használt palackjaira vonatkozik. Választható harmonizációt ír elő, vagyis a gyártók dönthetik el, hogy alkalmazzák-e a rendelkezéseit. Előírja a gyártók számára, hogy előzetesen jelentkezzenek a hatóságok nyilvántartásába, kötelezettségeket állapít meg a pontosság és a jelölés tekintetében, és statisztikai eljárást határoz meg a piacfelügyeleti hatóságok számára a palackok tartalmának ellenőrzéséhez. Biztosítja azon palackok szabad forgalmazását, amelyek a fordított epszilon (3) jellel vannak ellátva. Az üvegből készült palackokkal és edényekkel kapcsolatban széles körben alkalmazzák az irányelvet.
A 76/211/EGK irányelv az azon előrecsomagolt termékeken feltüntetett mennyiségeket szabályozza, amelyek csomagolását nem a fogyasztó jelenlétében végzik. Ez az irányelv is választható harmonizációt ír elő, vagyis a csomagolók/importőrök dönthetik el, hogy alkalmazzák-e a rendelkezéseit. Kötelezettségeket állapít meg a pontosság és a jelölés tekintetében, és statisztikai eljárást határoz meg a piacfelügyeleti hatóságok számára az előrecsomagolt termékek mennyiségének ellenőrzéséhez. Biztosítja az „e” jelöléssel ellátott előrecsomagolt termékek szabad forgalmazását. A szupermarketekben és barkácsáruházakban árult termékek csomagolásaival és palackjaival kapcsolatban széles körben alkalmazzák az irányelvet.
A 2007/45/EK irányelv a 10 literes/10 kg-os méretig megtiltja a tagállamok számára a csomagolás-/palackméretek szabályozását, és kötelező uniós méreteket ír elő a borok és a szeszes italok szokásosan árult mennyiségére vonatkozóan. Az egyes termékek esetében a csomagolás/palack méretére vonatkozó nemzeti rendelkezéseket 2013-ig lehetett alkalmazni.
4.ÉRTÉKELÉS
Az irányelvek működését értékelő tanulmány, melynek elkészítésével a Bizottság egy külső vállalkozót bízott meg, a következőkre alapul:
az érdekelt felek (fogyasztói és ipari szervezetek, nemzeti hatóságok) széles körével készített interjúk;
nyilvános online konzultáció;
egyéni fogyasztók, cégek és szakértők körében készített célzott felmérés; valamint
másodelemzés.
A tanulmány elkészítése során a Bizottság szokásos értékelési kritériumait alkalmazták, melyek a következők: eredményesség, hatékonyság, koherencia, relevancia és uniós hozzáadott érték.
A kapcsolódó bizottsági szolgálati munkadokumentum a tanácsadó értékelését alapul véve arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi jogi keret széles körű támogatást élvez az iparági szereplők és a nemzeti hatóságok körében, és a fogyasztók számára is elfogadható. Az irányelvek támogatják a belső piacot, mivel átfogó jogi keretet és igazgatási együttműködési alapot teremtettek, ezzel elősegítve a versenyt az előrecsomagolási ágazatban. A szabályozás emellett a piacfelügyeleti hatóságok közötti bizalmat is megerősítette.
Mivel a („3” jellel ellátott) mérőedények és a rögzített űrtartalmú („e” jelölésű) csomagolások használata önkéntes, a vállalatok megválaszthatják az igényeiknek leginkább megfelelő megoldást. Számos, főként belföldi piacra termelő kisvállalkozás nagyra értékeli a kölcsönös elismerés elvét, amelynek az irányelvek alkalmazási körén kívül van jelentősége.
A csomagolások méretét szabályozó irányelv kötelező jellege révén garantálja a választás szabadságát, ily módon hozzájárult a méretek diverzifikálódásához. A borok és a szeszes italok esetében az uniós szinten rögzített méretek védelmet nyújtottak a piaci erővel nem rendelkező kkv-k számára. A nemzeti előírások alkalmazásának kivezetése nem okozott problémát.
Valamennyi tagállam átültette és teljes körűen végrehajtotta az irányelveket. A tagállami végrehajtásban jellemző különbségek nyilvánosan dokumentálva vannak. Ezek a különbségek az igazgatási és termelés-ellenőrzési eljárásokat érintik, és nem vezettek eltérő eredményekhez a forgalomba hozott, harmonizált termékek tekintetében.
Az értékelésből kiderült, hogy mindhárom irányelv továbbra is releváns, hogy általában hatékonynak és eredményesnek tartják őket, és hogy valamennyi érdekelt fél (a fogyasztók, az ipari szereplők és a nemzeti hatóságok) számára is jelentős hozzáadott értékkel bírnak. Egyik irányelv alkalmazása sem jár jelentős adminisztratív vagy megfelelési költségekkel. Az érintettek megítélése szerint az irányelvek jótékony hatást gyakorolnak a fogyasztóvédelem terén, elősegítik a versenyképességet és támogatják az egységes piacot. Az irányelvek emellett összhangban vannak a többi uniós és nemzeti jogszabállyal, illetve kiegészítik azokat. Mindezek eredményeképpen az irányelvek széles körű támogatást élveznek valamennyi érdekelt csoport körében. A Bizottság egyetért az értékelést készítő tanácsadó következtetésével, miszerint az irányelvek megfelelnek a céljuknak és nincs szükség az átfogó felülvizsgálatukra.
Az általános kedvező értékelés mellett azonban számos technikai, ágazatspecifikus problémára is fény derült a hossz, terület vagy szám alapján értékesített termékek, a száraz tömeg, a nagyobb tétel meghatározása, a termelés és mintavétel sebességére vonatkozó előírások, a tömeg vagy űrtartalom alapján kezelt viszkózus termékek, valamint az előrecsomagolásban található csomagolóanyagok vonatkozásában. Ezen kérdések némelyike az irányelvek hatályán kívül esik, és számos kérdés nemzetközi szinten is megoldatlan ezidáig.
5.KÖVETKEZTETÉSEK ÉS NYOMON KÖVETÉS
Az értékelés során bebizonyosodott, hogy az előrecsomagolásra vonatkozó uniós jogi keretrendszer megfelel a céljának, és hogy a vonatkozó irányelvek eredményesek, hatékonyak, koherensek, relevánsak és uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek. Bár a Bizottság úgy véli, hogy nincs szükség jogszabály-módosítást kezdeményezni, az értékelés eredményeit meg fogja vitatni az érdekelt felekkel, és az irányelvek alkalmazásának további javítása érdekében biztosítja a nyomon követést.
Tekintettel a nemzeti végrehajtást jellemző különbségekre, a Bizottság igyekszik majd támogatni a bevált gyakorlatoknak az érdekelt felek közötti megosztását, és iránymutatás kidolgozását is tervezi.
A piacfelügyelet hatékonyságának javítása érdekében, különösen az importált termékek esetében uniós pénzügyi támogatás fogja elősegíteni az irányelvekkel kapcsolatos, az illetékes hatóságok találkozói formájában megvalósuló igazgatási együttműködést, összhangban a 765/2008/EK rendelettel.
A Bizottság meg fogja tárgyalni az érdekelt felekkel a technikai szempontokkal kapcsolatban felvetett problémákat és a vonatkozó nemzetközi szabványokat, és meg fogja tenni a megfelelő lépéseket, például iránymutatást fog kidolgozni.
A fogyasztói tudatosság erősítése érdekében a Bizottság további tájékoztatást fog nyújtani a „3” és az „e” jelölés jelentéséről.