EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0488
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL Second report on progress by Kosovo* in fulfilling the requirements of the visa liberalisation roadmap
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Második jelentés Koszovó* előrehaladásáról a vízumliberalizációs ütemterv követelményeinek teljesítése terén
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Második jelentés Koszovó* előrehaladásáról a vízumliberalizációs ütemterv követelményeinek teljesítése terén
/* COM/2014/0488 final */
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Második jelentés Koszovó* előrehaladásáról a vízumliberalizációs ütemterv követelményeinek teljesítése terén /* COM/2014/0488 final */
[*] 1.
BEVEZETÉS Az
Európai Bizottság 2012. január 19-én vízumliberalizációról szóló tárgyalásokat
kezdett Koszovóval. 2012. június 14-én átnyújtotta a koszovói kormánynak a
vízumliberalizációról szóló ütemtervet. Ez az ütemterv tartalmazza a
vízumliberalizáció felé való előrelépéshez szükséges, Koszovó által
elfogadandó és végrehajtandó jogszabályok és más intézkedések teljes körét. 2013.
február 8-án a Bizottság elfogadta a Koszovó vízumpárbeszédben tett
előrelépéséről szóló első jelentést.[2]
Ez a jelentés a Koszovó által tett előrelépés értékelését, a koszovói
hatóságok részére tett ajánlásokat és a vízummentes rendszer lehetséges
migrációs és biztonsági hatásairól szóló statisztikai adatokat tartalmazta. 2013.
február 12-én a Bizottság megtartotta Koszovóval a magas rangú
tisztviselők második ülését. A harmadik és negyedik ülésre 2013. július
29-én, illetve 2014. június 16-án került sor. Ez
a második jelentés, amelyben a Bizottság értékeli Koszovó előrehaladását a
vízumliberalizációs ütemterv követelményeinek teljesítése terén. Összegzi a
jogszabályok elfogadása vagy módosítása, valamint azok elfogadása terén tett
legújabb fejleményeket, és megfelelő ajánlásokat tesz a kormány számára. A
jelentést az abban szereplő előrelépéseket nagyobb terjedelemben kifejtő
bizottsági szolgálati munkadokumentum kíséri. A munkadokumentum a vízummentes
rendszer lehetséges migrációs és biztonsági hatásait is részletezi. A
jelentés és a munkadokumentum a koszovói kormány által benyújtott jelentésekre,
a 2013 decemberében és 2014 márciusában értékelő kiküldetésekben részt
vevő tagállami szakértők jelentéseire, a koszovói EU-irodától és az
EULEX-től kapott információkra, valamint az Eurostat által összeállított
és a tagállamok által benyújtott statisztikai adatokra támaszkodik. A
jelentés és a munkadokumentum ajánlásokat fogalmaz meg azon szakpolitikai
területekre, ahol további – mind jogalkotási, mind végrehajtási – reformokra
van szükség a vízummentességhez. A
vízumtárgyalásokat az uniós tagállamok Koszovó státuszára vonatkozó
álláspontjának sérelme nélkül folytatják. 2.
A VISSZAFOGADÁSSAL ÉS REINTEGRÁCIÓVAL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEK 2.1.
Visszafogadás Koszovó
visszafogadással kapcsolatos jogi kerete rendelkezésre áll. Koszovó további
tárgyalásokat folytatott visszafogadási megállapodásokról uniós tagállamokkal,
schengeni társult országokkal, az illegális bevándorlás fő
tranzitországaival és származási országaival, valamint meg is kötött ilyen
megállapodásokat.[3]
A
visszafogadás jól működik. Koszovó javított a kérelmek feldolgozásán és a
függőben lévő ügyek száma immár nem aggályos. A koszovói lakosok
visszafogadása általában jól működik. Nincs elégséges adat a harmadik
országbeli állampolgárok és a hontalanok visszafogadásáról. Ajánlás: -
a
visszafogadási megállapodásokról szóló tárgyalásokat folytatni kell és le kell
zárni az érdekelt tagállamokkal és a legfontosabb tranzitországokkal, valamint
a Koszovóba irányuló illegális migráció származási országaival; -
azon
koszovói polgárok, harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyeket
továbbra is vissza kell fogadni az EU tagállamaiból, akik már nem teljesítik a
tagállamokba való belépés és az ott tartózkodás feltételeit; -
a
kiszolgáltatott személyek visszafogadásának megkönnyítésére meg kell tenni a
szükséges intézkedéseket. 2.2.
Reintegráció 2013
augusztusában módosították a reintegrációról szóló szabályozást, jogorvoslatok
bevezetésével és egy fellebbviteli bizottság jogalapjának megteremtésével. A
fellebbviteli bizottság tagjait kinevezték. A
koszovói kormány tovább finanszírozza a reintegrációs alapot. 2013-ban a
támogatás összege 3,2 millió EUR volt. Körülbelül 1,7 millió EUR-t a
kedvezményezetteknek nyújtott közvetlen pénzügyi támogatásra használtak, 1
millió EUR-t pedig a Környezetvédelmi és Területrendezési Minisztériumhoz
utaltak a hazatelepített személyek számára szállás felújítása és építése
céljából. A hatóságok hajlamosak a vészhelyzetekre koncentrálni a fenntartható
reintegrációs szolgáltatások helyett. Csak
azon személyek jogosultak a reintegrációs alapból való támogatásra, akik Koszovót
2010. július 28. előtt hagyták el és bizonyos időkereten[4]
belül nyújtottak be kérelmet. Mások az önkormányzatok által nyújtott
alapvető szolgáltatásokra vagy szociális támogatásra jogosultak. Ez a
jogosultsági záró határidő egyre inkább a fenntartható reintegráció
akadályává válik, ahogy egyre nagyobb számban térnek vissza a Koszovóból 2010.
július után távozott hazatelepülők, akik nem jogosultak az alapból való
támogatásra. A jogosultsági záró határidő megváltoztatása és
egyidejűleg a hosszú távú reintegrációs szolgáltatásokra való
összpontosítás lehetővé tenné Koszovó számára, hogy hazatelepült
állampolgárait fenntartható módon reintegrálja. A
reintegrációs ügykezelő rendszer 2013 januárja óta működik és 2013
áprilisa óta minden önkormányzat hozzáféréssel rendelkezik ehhez. A rendszer
lehetővé teszi az alapregisztrációt, de nyomonkövetési lehetőséget
nem biztosít. A rendszer használatáról iránymutatásokat és képzést nyújtottak
valamennyi olyan önkormányzati hivatal számára, amely a közösségekért és a
menekültek visszatéréséért felelős. A
visszatért gyermekek oktatásban részesülnek, bár nyelvtanfolyamokat és más
nyelvi támogatást nem rendszeres alapon kapnak. Az egészségügyi szolgáltatások
nyújtása is javítható lenne, különösen a tekintetben, hogy a helyi egészségügyi
dolgozók nem mindig tudják a hazatelepült személyes egészségügyi problémáit
diagnosztizálni. Ajánlások: -
a
reintegrációs alap használatát a vészhelyzetektől a fenntartható
reintegrációs szolgáltatások – például oktatás, szakmai képzés, munkavállalási
segítségnyújtás és elszállásolás – felé tolják el; -
fontolják
meg a reintegrációs alap szolgáltatásaira való jogosultság végső
határidejének felülvizsgálatát; -
dolgozzanak
ki egy olyan reintegrációs ügykezelő rendszert, amely lehetővé teszi
a szolgáltatásnyújtás nyomon követését minden regisztrált kedvezményezett
esetében; -
fokozzák
az együttműködést a nemzetközi szervezetekkel a hazatelepült
állampolgároknak nyújtott segítség megduplázásának elkerülése érdekében. 3.
1. TÉMAKÖR: AZ OKMÁNYOK BIZTONSÁGA 2014
februárjában a családi állapotot nyilvántartó új rendszert indítottak el
egyetlen központi adatbázissal. Jelenleg az anyakönyveket és az adatbázist
párhuzamosan használják. Komoly aggályok merültek fel a rendszerben tárolt
adatok következetessége és pontossága tekintetében, mivel a rendszer
lehetővé teszi ugyanazon eseményre nézve eltérő adatokat vagy
pontatlan adatokat tartalmazó kivonatok kinyomtatását. A fizikai akták tárolása
az egyes önkormányzatoknál eltérően történik, és egyes esetekben nem tudja
megakadályozni az információveszteséget. A
Szerbiából visszakerült anyakönyveket beszkennelték, és fotó formátumban
fájlokként feltöltötték. Ezeket kérésre meg lehet tekintetni és igazoláshoz
használni. 2013
decemberében Koszovó másodlagos jogszabályt fogadott el, amely lehetővé teszi
kérelemre az anyakönyvi kivonatok eltérő betűkkel vagy nyelveken
(például bosnyák, cirill és török) történő kibocsátását. Ajánlás: -
a
családi állapotot nyilvántartó rendszert jelentősen javítani kell a benne
tárolt adatok minősége és következetessége biztosításának érdekében,
szükség esetén a Szerbiából visszakapott anyakönyvek hitelesített másolataiban
szereplő adatokkal összevetve a bejegyzéseket; -
biztosítani
kell az úti okmány, a személyazonosító okmány és a bűnüldöző szervek
adatbázisai közötti átjárhatóságot; -
szabvány
működési eljárásokat kell kidolgozni az alapokmányok tárolására és
kötésére. 4.
2. TÉMAKÖR: ÁLLAM-/ENTITÁSHATÁR- ÉS A MIGRÁCIÓIGAZGATÁS 4.1.
Állam-/entitáshatár-igazgatás Jelentős
előrelépés történt az integrált határigazgatás területén. 2013
szeptemberében a határőrizetről és -felügyeletről szóló törvényt
összhangba hozták az uniós vívmányokkal, és hatályba lépett az ügynökségközi
együttműködésről szóló új törvény. Új integrált határigazgatási
stratégiát és akciótervet fogadtak el. A jogi keret magja megvan. A
szomszédos országokkal való együttműködés javult. A Montenegróval közös
határ kijelölése előrehaladt, a határ 70 km hosszan kijelölték, pusztán 9
km maradt hátra. Koszovó
együttműködik a Frontexszel az információcsere, kockázatelemzés,
kapacitásépítés és képzés területén. 2013-ban Koszovó kockázatelemzési
fókuszpontot jelölt ki a Frontexszel való kapcsolattartásra. A
határátkelőhelyek megfelelően felszereltek az ellenőrzési ponton
és elkülönített helyen való ellenőrzésekre. A határőrség és a
vámhatóság megfelelő számú személyzettel rendelkezik a forgalomáramlás és
az utasok mozgásának ellenőrzésére. A gyakorlatban a
határellenőrzéseket nem szisztematikusan végzik a kilépési oldalon. 2013
januárjában létrehozták a nemzeti határigazgatási központot. A központ,
amelyben minden határokkal kapcsolatos hatóság képviselteti magát, a központi
szintű stratégiai és operatív kockázatelemzésért, az információcseréért és
az adatvédelemért felelős. Helyi szinten a kockázatelemzést a határátkelőhelyeken
végzik, de e kockázatelemző eszköz gyakorlati használata igen
korlátozott. Koszovó
továbbra is az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem egyik fő
tranzithelyszíne. Továbbra is nagyon alacsony azon észlelt és kivizsgált ügyek
száma, amelyek az illegális bevándorlás megkönnyítésével, az
emberkereskedelemmel vagy a kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatosak[5]. Ajánlások: -
igyekezzenek
befejezni a Montenegróval közös határ kijelölését; -
végezzenek
rendszeres határellenőrzéseket mind a belépési, mind a kilépési oldalon;
tisztázzák a belépési/kilépési nyilvántartás terjedelmét; az utasok
regisztrálására dolgozzanak ki szabványeljárásokat; -
biztosítsák
minden határátkelőhelyen az élelmiszer- és állategészségügyi ügynökség
internet-hozzáférését; -
biztosítsák
minden határátkelőhelyen az úti okmányok mintáinak rendszeres frissítését; -
biztosítsanak
megfelelő határmegfigyelési felszerelést; -
bővítsék
a kockázatelemzés használatát, különösen az operatív akciók tervezése során; -
határokon
átnyúló megoldásokkal előzzék meg az illegális bevándorlást és az
emberkereskedelmet. 4.2.
Migrációigazgatás 2013-ban
Koszovó felülvizsgálta és elfogadta a migrációigazgatást szabályozó jogi
keretet biztosító jogszabálycsomagot, ideértve a külföldiekről,
állampolgárságról és menedékjogról szóló törvényeket is. Az új jogszabály az
uniós vívmányokkal összeegyeztethető fogalommeghatározásokat vezet be.
Jelenleg vízumokat külföldön csak Törökországban és Albániában lehet
kibocsátani; megkezdődtek a koszovói vízuminformációs rendszer más
külképviseletekre történő kiterjesztésének technikai előkészületei. 2013-ban
a belügyminisztérium 1 millió EUR-t irányzott elő egy új idegenrendészeti
fogda építésére. E fogda várhatóan 2014 végén lesz működőképes. 2012
decemberében Koszovó egy új bevándorlási és menedékjogi adatbázist indított el;
ugyanakkor ez még nem teljesen működőképes, és nincs megfelelően
összekötve más, bevándorlási adatokat tartalmazó adatbázisokkal. A
külföldiekről szóló törvény szabályozza a hatóságok hozzáférését az
adatbázishoz. 2013
októberében egy új nemzeti bevándorlási stratégiát és akciótervet fogadtak el,
valamint létrehozták a migrációs áramlások nyomon követésével foglalkozó
nemzeti hatóságot. Ajánlások: -
folytassák
a jogi keret végrehajtását; biztosítsák a fogva tartás, kitoloncolás és
visszatérés eljárási biztosítékainak betartatását; -
minden
diplomáciai és konzuli külképviseletre terjesszék ki a koszovói
vízuminformációs rendszert; -
mérlegeljék
egy integrációs stratégia és egy akcióterv kidolgozását a külföldiek társadalomba
való beilleszkedésének megkönnyítésére; -
a
fogva tartott külföldiek számára építsenek egy idegenrendészeti fogdát; -
fontolják
meg a pristinai nemzetközi repülőtéren elszállásolt külföldiek számára
időkorlát bevezetését; -
folytassák
a bevándorlási és menedékjogi adatbázis fejlesztését; biztosítsák valamennyi
releváns hatóság számára az adatbázishoz való hozzáférést; -
javítsák
az adatbázisok összekötöttségét a migrációs és menekültügyi politika terén; -
folytassák
egy kiterjesztett migrációs profil kiépítését. 4.3.
Menedékjog 2013
júliusában új menedékjogi törvényt fogadtak el, és módosították a vonatkozó
másodlagos jogalkotást. A menedékkérők és védelemben részesülő
személyek jogai és kötelezettségei az uniós vívmányokkal összhangban vannak. A
tolmácsolási szolgáltatások nyújtása fejlesztendő. A menekültügyi
főbiztos szerepét összhangba hozták a menekültügyi eljárásokról szóló
irányelvvel és a menekültek helyzetére vonatkozó egyezménnyel. Ajánlások: -
biztosítsák
a tolmácsok hozzáférhetőségét, és fontolják meg a távtolmácsolás
lehetőségét; -
kössék
össze a vonatkozó adatbázisokat, például a határigazgatási rendszert és a
koszovói vízuminformációs rendszert, valamint a menekültügyi adatbázist. 5.
3. TÉMAKÖR: KÖZREND ÉS BIZTONSÁG Az
új büntető igazságügyi keret 2013. január 1-jén lépett hatályba. 2013
márciusában a koszovói hatóságok elvégezték a büntető igazságügyi rendszer
első felülvizsgálatát. A büntető igazságügyi rendszer működését
elősegítené az intézmények közötti jobb együttműködés és egy egységes
megközelítés. Nyomonkövetési mechanizmust állítottak fel, de még mindig
elégtelen adat áll rendelkezésre, és gyenge a rangsorolás a magas profilú
szervezett bűnözés és a korrupciós ügyek tekintetében. A
bírói függetlenséget illetően jelentősen csökkent a büntetőügyek
tárgyalásaival kapcsolatos, politikusok által tett nyilvános megnyilatkozások
száma. A bírák és ügyészek médiában történő zaklatása továbbra is súlyos
aggály. A tanúk megfélemlítése is probléma maradt. Jelentős
előrelépés figyelhető meg a koszovói rendőrséggel és
vámhatósággal kapcsolatosan a professzionalizmus és a személyzet
vonatkozásában. Az ügyészség és bíróság kapacitását meg kell erősíteni.
Ezek a szervezetek nem rendelkeznek megfelelő erőforrásokkal, és
nehézségekkel szembesülnek az üres álláshelyek betöltésénél, különösen a
kisebbségekhez tartozó személyek számára fenntartott állásoknál. Hiányosságok
tapasztalhatóak a bírák és ügyészségek kinevezési eljárása terén. Koszovónak
harmonizálnia kellene a 2013 januárjában hatályba lépett négy alapvető
jogszabályt a bírák és ügyészségek kinevezési és felmentési feltételeire nézve.
Továbbra is jelentős a bírósági ügyhátralék a csökkentésére tett némi
előrelépés ellenére. Koszovó
egyelőre nem rendelkezik elektronikus bűnügyi nyilvántartással. A
büntetett előéletre vonatkozó aktákat eseti alapon még mindig manuálisan
állítják össze. A kormány 2014-re tervezi egy bűnügyi információs
nyilvántartás felállítását. A
bíróság nem rendelkezik olyan integrált ügykezelő rendszerrel, amely
lehetővé tenné az ügyek vizsgálati és nyomozati szakaszától a vádemelésen
át a tárgyalásig és a vagyonvisszaszerzésig azok nyomon követését. 2014-ben a
kormány egy kísérleti projektet indított el egy ilyen rendszer kifejlesztésére.
2013
márciusában a kormány egy új, hírszerzésen alapuló bűnüldözési stratégiát
és akciótervet hagyott jóvá. 2014 márciusában kiadták Koszovó első komoly
és szervezett bűnözéssel kapcsolatos fenyegetettségértékelését. A
hírszerzésen alapuló bűnüldözést meg kell erősíteni; tovább kell
fejleszteni az elemző készségeket, és meg kell erősíteni az
ügynökségközi együttműködést. A
lehallgatásokról szóló törvény tervezete leszögezi az elektronikus eszközök
segítségével végzett törvényes lehallgatások általános alapelveit és intézményi
felelősségeit. Ezt a jogszabályt el kell fogadni, valamint másodlagos
jogban ki kell dolgozni a részletes eljárásokat. 2013-ban
a tanúvédelmi törvényt kísérő egyes másodlagos jogszabályokat fogadtak el.
Az illetékes rendőri igazgatóság megfelelő számú személyzettel és
saját költségvetéssel rendelkezik. Koszovónak meg kell fontolnia az érzékeny
ügyekben a tanúk nemzetközi áttelepítésének lehetőségét. 2014
januárjában a kormány stratégiát fogadott el a pénzmosás és
terrorizmusfinanszírozás megelőzésére. A pénzügyi hírszerző egység
személyzeti létszáma növelését tervezi feladatai teljes körű ellátása
érdekében. A gyanús tranzakciókról szóló jelentések száma továbbra is magas, de
még nem tájékoztattak pénzmosási ügyben született ítéletről. 2013
márciusában a vagyonelkobzásra vonatkozó kiterjesztett jogkörökről szóló
új törvényt fogadtak el. Ez a jogszabály lehetővé teszi olyan vagyon
elkobzását is, amely nem közvetlenül abból a bűncselekményből
származik, amelyért az adott személyt elítélték. Bevezeti továbbá a fordított
bizonyítási teher alapelvét. Ezek az új jogi rendelkezések lehetővé teszik
a megmagyarázhatatlan vagyonszerzésekkel kapcsolatos vagyonelkobzást. A
vagyonelkobzások száma alacsony maradt. Koszovó
továbbra is a heroin- és marihuánakereskedelem tranzit- és tárolási helye[6].
A büntető törvénykönyv és a büntetőeljárásról szóló törvény új
rendelkezései hatékonyabb eszközöket biztosítanak a kábítószerek nyomozásához.
A nemzeti kábítószerügyi koordinátor a bűnüldöző szervek és a civil
társadalom közötti együttműködés meglévő formáit használja. A
megelőző, figyelemfelhívó és kábítószer-megfigyelő tevékenységek
kielégítőek. A koszovói rendőrség kábítószer-kereskedelemmel
kapcsolatos megelőző és nyomozó kapacitása elégséges, de
jelentős aggályok maradtak a kábítószerekkel kapcsolatos nyomozások
jogerős ítéleteinek viszonylag alacsony számával kapcsolatosan. 2013
júliusában elfogadták az emberkereskedelem megelőzéséről, az ellene
való küzdelemről és a sértettek védelméről szóló törvényt. Egy
nemzeti emberkereskedelem elleni koordinátor együttműködik az illetékes
hatóságokkal és a civil társadalommal. A bűncselekmények áldozatainak
kártalanításáról szóló törvény tervezete elkészült. Az emberkereskedelem elleni
küzdelem új stratégiája előkészítés alatt áll. Koszovó
elkezdett a fegyverkereskedelem problémájával is szembenézni, de a
kézifegyverek megsemmisítési aránya továbbra is alacsony. A KFOR és más
hatóságok által az elmúlt években végzett lefoglalások számát tekintve úgy
tűnik, hogy még mindig jelentős mennyiségű fegyver lehet
Koszovóban. Koszovó
terrorizmusellenes fellépése működőképes. A külföldi fegyveresek
továbbra is aggályt jelentenek; a koszovói hatóságok jelentős
mennyiségű információt gyűjtöttek a Szíriában harcoló koszovóiakról.
Készül a fegyveres konfliktusokban való részvételt megtiltó új törvény
tervezete. A kormány tervezi a rasszizmus és erőszakos szélsőségesség
elleni akcióterv elkészítését. A
korrupcióellenes küzdelemben előrelépések történtek, de még mindig hiányos
a bírósági ügyek tényleges lezárása. A koszovói elnök által vezetett nemzeti
korrupcióellenes tanács aktív. Ajánlásokat bocsát ki és jelentéseket tesz a
korrupció elleni küzdelemről. Alapvető fontosságú, hogy Koszovó
jogerős ítéleteket tudjon felmutatni a korrupciós és pénzmosási ügyekben. A
közbeszerzés továbbra is a korrupció egyik legfontosabb forrása Koszovóban. Két
kompetens intézmény működik ezen a területen: a közbeszerzési bizottság és
a közbeszerzési felügyelő testület. Ez utóbbi működését nem lehetett
megfelelően értékelni, mivel a fiatal intézmény hivatali ideje lejárt, és
az új személyzetet még nem nevezték ki. 2013
augusztusában elfogadták a politikai pártok finanszírozásáról szóló új
törvényt. A központi választási bizottság felelős a jogszabály
végrehajtásáért és a politikai pártok nyilvántartásba vételéért. A bizottság
erősen személyzethiányos, amely a jövőbeli végrehajtásra is
kihatással lehet. A
személyes adatok védelméről szóló törvény módosításait várhatóan 2014
végén fogadják el. 2013-ban a nemzeti adatvédelmi ügynökséget több jogszabályi
és másodlagos joggal kapcsolatos kérdésben keresték meg konzultációra. Az ügynökség
kapacitását meg kell erősíteni. Koszovónak az adatvédelem terén másodlagos
jogot kell alkotnia, és biztosítania kell, hogy a nemzeti adatvédelmi ügynökség
megvizsgáljon minden, a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos
jogszabálytervezetet. Koszovónak továbbra is erősítenie kell az
adatvédelemre való figyelemfelhívást, és növelnie kell a helyi adatvédelmi
tisztviselők számát. Ajánlások: -
a
bírói függetlenség erősítése céljából Koszovónak harmonizálnia kell a 2013
januárjában hatályba lépett négy alapvető jogszabályt a bírák és
ügyészségek kinevezési és felmentési feltételeire nézve; -
biztosítani
a kell a koszovói igazságügyi tanács és a koszovói ügyészségi tanács
álláshelyeinek betöltését; -
csökkenteni
kell a folyamatban lévő bírósági ügyhátralékot; -
fel
kell állítani egy bűnügyi információs nyilvántartást; szabályozni kell
annak megfelelő kezelését; -
ki
kell dolgozni egy integrált ügykezelő rendszert, amely lehetővé teszi
az ügyek nyomozati szakaszától a vádemelésen át az ítélethozatalig és a
vagyonvisszaszerzésig azok nyomon követését; -
a
bűnüldöző szervek és az igazságügyi hatóságok között a hírszerzésen
alapuló bűnüldözés információcseréjét javítani kell; kapacitásukat és
emberi erőforrásaikat meg kell erősíteni; -
fogadják
el a lehallgatásról szóló törvény tervezetét és másodlagos jogban a szabványos
eljárásait; -
a
tanúvédelem terén őrizzék meg a pénzügyi és személyzeti kapacitást;
erősítsék meg a nemzetközi együttműködést; -
integrálják
a pénzügyi nyomozásokat a szervezett bűnözéssel és korrupcióval kapcsolatos
összes nyomozás közé; -
segítsék
elő a jogerős ítéleteket emberkereskedelmi, fegyverkereskedelmi,
kábítószer-kereskedelmi, korrupciós, közbeszerzési és pénzmosási ügyekben, a
büntetőjogi szankciókat hajtsák végre, a bűncselekményekből
származó vagyont szerezzék vissza; -
biztosítsák
az emberkereskedelem áldozatainak támogatását; -
fontolják
meg a közbeszerzési törvény felülvizsgálatát a közbeszerzési felügyelő
testület megfelelő működésének biztosítása érdekében; -
hajtsák
végre a politikai pártok választási kampányfinanszírozásáról szóló új törvényt;
erősítsék meg a központi választási bizottság emberi
erőforrás-kapacitásait; -
folytassák
a bűnügyi együttműködési megállapodások kötését és az operatív
együttműködés megerősítését az érdekelt szomszédos államokkal és
uniós tagállamokkal; -
folytassák
az együttműködést az Europollal, az Interpollal és a regionális
bűnüldöző szervekkel; -
kössenek
a büntetőügyekben való kölcsönös jogi segítségnyújtásról szóló további
megállapodásokat a szomszédos államokkal és az uniós tagállamokkal; -
tárják
fel az Eurojusttal való együttműködés további módozatai; -
dolgozzanak
ki másodlagos jogot az adatbiztonságról; -
biztosítsák,
hogy minden, a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos
jogszabálytervezetet megvizsgál a nemzeti adatvédelmi ügynökség; erősítsék
meg az ügynökség kapacitását; -
mérlegeljék
az adatvédelemre való figyelemfelhívás további fokozását; növeljék a helyi
adatvédelmi tisztviselők számát. 6.
4. TÉMAKÖR: A MOZGÁS SZABADSÁGÁVAL KAPCSOLATOS ALAPVETŐ JOGOK Az
alapvető jogok kerete továbbra is stabil, és kormány az uniós vívmányokkal
összhangban tervezi ennek további finomítását. A meglévő hátrányos
megkülönböztetés elleni jogi keretet nem hajtották teljesen végre, de lépéseket
tettek a végrehajtás javítása és nyomon követése érdekében. 2014 májusában a
kormány jóváhagyta a hátrányos megkülönböztetés elleni törvény módosításait. A
parlament hamarosan napirendre veszi a hátrányos megkülönböztetés elleni
törvénytervezetből, a nemi egyenlőségről szóló törvénytervezetből
és az ombudsmanról szóló törvénytervezetből álló „emberi jogi csomagot”. A
következő emberi és alapvető jogi stratégiát és akciótervet várhatóan
az „emberi jogi csomag” elfogadása után fogadják majd el. A hátrányos
megkülönböztetés elleni törvénytervezet szankcionálási mechanizmusa többfajta
jogorvoslati lehetőséget teremt az emberi jogok megsértésével
szembesülő jogalanyoknak. A jogszabály a 2013-as bíróságokról szóló
törvényen alapul annak meghatározásakor, hogy mely bíróságok előtt lehet
emberi jogi kereseteket beadni. Az elsődleges jogszabályokat másodlagos
jogalkotásnak kell kiegészítenie, és a nyilvánosságot tájékoztatni kell a
rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségekről. A
roma, askáli és egyiptomi közösségek integrációjára vonatkozó stratégia és akcióterv
végrehajtása, bár lassú tempóban, de folytatódott. A félidős
felülvizsgálatot 2013-ban elvégezték, és egy keretdokumentummal egészítették
ki. Ez a dokumentum 2015-ig rangsorolja a fellépéseket. Továbbra is szükséges a
folyamatos elkötelezettség a kérdésben, különösen a költségvetési allokáció és
a kifizetések terén. A végrehajtásnál alapvető jelentőségű a
fokozott helyi önrendelkezés. A
koszovói polgárok nem szembesülnek jelentősebb problémákkal az úti és
személyazonossági okmányokhoz való hozzáférés terén. A
koszovói rendőrség adatokat gyűjt az etnikai motivációjú
bűncselekményekről. 2011 januárja és 2014 márciusa között 44
ügyről tettek jelentést, de csak kettő zárult le jogerős
bírósági ítélettel. Tizenhat ügyben még folyik a nyomozás, és hat ügyben
emeltek vádat. Koszovónak meg kell alkotnia az etnikai motivációjú incidensek
harmonizált fogalommeghatározását, amely nem csak a büntető törvénykönyv
147. cikkére korlátozott. A
koszovói bírósági ügyhátralék továbbra is jelentős, és bizonyos bírósági osztályokon
szükség van még több szakosodott bírára. A megfelelő számú szakosodott
bíróval rendelkező, hatékonyabb bíróság elősegíthetné az etnikai
motivációjú ügyek kezelését. Az
önkormányzati biztonsági tanácsok észak kivételével minden koszovói önkormányzaton
belül léteznek. Ezek tanácsadó testületek, amelyek közösségi biztonsági
projekteket is kidolgoznak és végrehajtanak. Nagyrészt a jogi kerettel
összhangban működnek, de teljesítményük minősége eltérő. Ajánlások:
-
fogadják
el és hajtsák végre egy törvényalkotási csomagként a hátrányos megkülönböztetés
elleni, a nemi egyenlőségről szóló és az ombudsmanról szóló törvényt; -
biztosítsák,
hogy a polgárok világos információkkal rendelkeznek az emberi jogok megsértése
esetén őket megillető jogokról és jogorvoslati
lehetőségekről; -
folytassák
a roma, askáli és egyiptomi közösségek integrációjára vonatkozó stratégia és
akcióterv végrehajtását központi és helyi szinten egyaránt; -
alkossák
meg az etnikai motivációjú incidensek harmonizált fogalommeghatározását, amely
nem csak a büntető törvénykönyv 147. cikkére korlátozott; -
szüntessék
meg egyfelől az önkormányzati közösségi és biztonsági tanácsok,
másfelől az önkormányzati közgyűlések jogkörei és tevékenységei
közötti átfedéseket. 7.
KÖVETKEZTETÉSEK A
Bizottság értékelte a Koszovó által a vízumliberalizációs ütemterv
követelményeinek teljesítése terén tett haladást a Koszovó által benyújtott
jogi és szakpolitikai dokumentumok alapján. Ezt az értékelést a tagállami
szakértők által támogatott bizottsági szolgálatok helyszíni értékelő
látogatásai egészítették ki. A
Bizottság úgy véli, hogy Koszovó jól halad a vízumliberalizációs ütemterv
követelményeinek teljesítésével. Ugyanakkor a jelen jelentésben és a
kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban szereplő ajánlásokkal
összhangban további erőfeszítések szükségesek. A
Bizottság folytatni fogja a Koszovó által a vízumliberalizációs ütemterv
követelményeinek teljesítése terén tett haladás elősegítését, és aktívan
nyomon követi majd az összes vonatkozó referenciaérték teljesülését azzal a
szándékkal, hogy a társjogalkotókat tájékoztassa a vízumliberalizációs
párbeszéd terén tett további előrehaladásról. [*] Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat,
továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi
Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével. [2] COM (2013) 66 final. [3] Koszovó a közelmúltban
Észtországgal, Horvátországgal, Liechtensteinnel, Svájccal, Norvégiával,
Albániával és Montenegróval írt alá visszafogadási megállapodásokat. [4] A hazatelepülést
követő 12 hónap. [5] A Frontex éves
kockázatelemzése a Nyugat-Balkánról, 2014 [6] http://www.state.gov/j/inl/rls/nrcrpt/2013/vol1/204050.htm http://www.unodc.org/documents/data-and-analysis/Studies/Illicit_DT_through_SEE_REPORT_2014_web.pdf