This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0425
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Slovenia’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Slovenia’s 2014 stability programme
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Szlovénia 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről_x000b_
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Szlovénia 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről_x000b_
/* COM/2014/0425 final */
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról_x000b__x000b_és Szlovénia 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Szlovénia 2014. évi nemzeti
reformprogramjáról
és Szlovénia 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok
megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i
1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 6.
cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3], tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[4], tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére, tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
véleményére, tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó
bizottság véleményére, tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság
véleményére, mivel: (1)
Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a
Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott
összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia
elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében,
hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a
versenyképesség terén. (2)
A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010.
július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó
átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig
elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról
szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és
foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3)
Az állam-, illetve kormányfők 2012. június
29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens
keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai
eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára.
Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és
kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia
céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. (4)
A Tanács 2013. július 9-én ajánlást fogadott el
Szlovénia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovénia
2012–2016-os időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. A
Bizottság 2013. november 15-én a 473/2013/EU rendeletnek[5] megfelelően kiadta
Szlovénia 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét[6]. (5)
A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves
növekedési jelentést[7],
amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai
szemeszterét. Ugyanezen a napon a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján
elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[8], amelyben Szlovéniát
azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra
kerül sor. (6)
Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a
pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést
ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta,
hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési
konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak
történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (7)
A Bizottság 2014. március 5-én az 1176/2011/EU
rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Szlovéniára vonatkozó
részletes vizsgálat eredményeit[9].
Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Szlovéniában
továbbra is túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható, amely nyomon
követést és folyamatos határozott szakpolitikai intézkedéseket tesz
szükségessé. Noha a Szlovénia által végzett makrogazdasági kiigazításnak és
szakpolitikai fellépésnek köszönhetően az egyensúlyhiány 2013 során
némileg enyhült, a szükséges kiigazítás mértéke arra utal, hogy továbbra is
jelentős kockázatokkal kell számolni. Konkrétabban a gyenge
vállalatirányítási rendszer által jellemezett gazdasági struktúrából, az állam
nagyfokú gazdasági részvételéből, a költség-versenyképesség romlásából, a
kiugró vállalati adósságállományból és az államadósság jelentős
növekedéséből eredő kockázatok nagyon szoros figyelmet igényelnek.
Bár jelentős előrehaladás történt a bankok mérlegének helyreállítása
terén, továbbra is eltökélt fellépésre van szükség az átfogó banki ágazati
stratégia teljes körű végrehajtását – többek között a
szerkezetátalakítást, a privatizációt és a megerősített felügyeletet –
illetően. (8)
Szlovénia 2014. április 15-én benyújtotta 2014. évi
nemzeti reformprogramját, 2014. április 24-én pedig 2014. évi stabilitási
programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program
értékelésére egyidejűleg került sor. (9)
A 2014. évi stabilitási
programban felvázolt költségvetési stratégia célja a túlzott hiány korrekciója
2015-ig és a középtávú költségvetési cél megvalósítása 2017-ig. A program
megerősíti a költségvetési egyensúlyra vonatkozó, a Stabilitási és
Növekedési Paktum követelményeit tükröző, előző középtávú
költségvetési célt. Ugyanakkor az (újraszámított) strukturális egyenleg 2017-ig
várhatóan nem éri el a középtávú költségvetési célt. A program tervei szerint a
hiány 2015-ben a GDP 3 %-a alá csökken, ami összhangban van a túlzott
hiány esetén követendő eljárás kapcsán hozott tanácsi ajánlásban foglalt
céllal. A program 2015 után a hiány tartós csökkenésével számol egészen
2018-ig, amikor is a hiány a GDP 0,3 %-át kitevő többletbe fordul át.
A program előrejelzései szerint az államadósság a GDP 81,1 %-ánál fog
tetőzni 2015-ben, mielőtt 2016-ban 76 %-ra csökken.
Összességében véve a programban felvázolt költségvetési stratégia összhangban
van a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. A program
költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv –
amelyet független testület (a Makrogazdasági Elemzési és Fejlesztési Intézet)
készített – óvatos. 2014. március 5-én a Bizottság önálló ajánlást intézett
Szlovéniához. A stabilitási program beazonosít néhány olyan kiegészítő
intézkedést, amely hozzájárul az előírt költségvetési kiigazításhoz képest
jelentkező eltérés csökkentéséhez. Ezek alapján elmondható, hogy a
stabilitási program részben választ jelent az önálló bizottsági ajánlásra.
Ennek ellenére továbbra is lefelé mutató kockázatokkal kell számolni, mivel a
programot alátámasztó intézkedések nem kellően részletezettek, és sokuk
még nincs elfogadva. A 2013-as szlovéniai eszközminőség-elemzésből és
stressztesztből eredő minden további feltőkésítési igény növelné
a hiány mértékét és az adósságrátát, míg az állami tulajdonú szervezetek vagy
bankok sikeres privatizációjából befolyó minden, a program
előrejelzéseiben nem szereplő bevétel csökkentené az adósságterhet. A
Bizottság előrejelzése szerint a költségvetési kiigazítás 2013–2014-ben a
GDP 1,4 %-ával marad el a (korrigált) strukturálisegyenleg-változástól,
valamint a GDP 0,5 %-ával a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott
ajánlás idején szükségesnek becsült kötelező intézkedések összegétől.
2015 vonatkozásában a program a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott
ajánlásnak megfelelő hiányt jelez előre, ezzel szemben a Bizottság
2014. évi tavaszi előrejelzése a GDP 3,1 %-át kitevő hiánnyal
számol. Továbbá az előrejelzés szerint a (korrigált)
strukturálisegyenleg-változással és a végrehajtandó diszkrecionális
intézkedések mögöttes összegével mért költségvetési kiigazítás várhatóan
némileg elmarad a Tanács által 2015-re ajánlott szinttől. A program
értékelése és a Bizottság előrejelzése alapján, az 1466/97/EK tanácsi
rendeletnek megfelelően a Tanács úgy véli, hogy 2014-ben és azt követően
további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy biztosítható legyen a
túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott ajánlásnak, és azon belül az
előírt strukturális kiigazításnak való teljes körű megfelelés. (10)
A költségvetési szabályokat illetően a
parlament 2013-ban jóváhagyta a strukturális értelemben
kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre vonatkozó szabály
kidolgozásához szükséges alkotmányos alap létrehozását. Ugyanakkor a szükséges
végrehajtási jogszabály, azaz a költségvetési szabályozási törvény, amelynek
2013 novemberében már hatályban kellett volna lennie, még nem került
elfogadásra. Mindenekelőtt meg kell teremteni a működőképes
költségvetési tanács szerepének, hatáskörének és függetlenségének
meghatározásához szükséges jogalapot. Az egészségügy fő kiadási területén
működő valamennyi költségvetési felhasználóra irányuló, átfogó
kiadási felülvizsgálat időben történő elvégzése révén azonosíthatóvá
válna a költségvetési konszolidációt alátámasztó intézkedések, valamint az
eredményesség és a költséghatékonyság fokozására alkalmas opciók újabb köre. (11)
2013-ban Szlovénia arra vonatkozó ajánlást kapott,
hogy erősítse meg a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát és
javítsa a tartós ápolás-gondozás ágazatának eredményességét,
költséghatékonyságát és minőségét. Szlovénia korlátozott előrelépést
tett az ezzel az ajánlással kapcsolatban hozott intézkedések terén. 2014 áprilisában lezárult a 2012-es nyugdíjreform
értékelése, és az első megállapítások kedvezőek. Noha bizonyos
költségvetési megtakarítások teljesültek, a nyugdíjak szintje változatlan
maradt. Szlovénia közép- és hosszú távon magas költségvetési fenntarthatósági
kockázatoknak van kitéve, elsősorban az elöregedéssel kapcsolatos
költségeknek az ország demográfiája miatt jelentkező emelkedése miatt. Így az összkiadás közép- és hosszú távú
stabilizálásához elengedhetetlen a nyugdíjrendszer és a tartós
ápolási-gondozási rendszer középtávú reformja, a nyugdíjak
megfelelőségének és a tartós ápolási-gondozási szolgáltatásokhoz való
hozzáférés biztosítása mellett. A hatóságok átfogó
nyugdíjreformra irányuló fehér könyvet készülnek összeállítani. 2013 végén
tervezetet fogadtak el a tartós ápolás-gondozás reformjára vonatkozóan, a
kapcsolódó jogszabály 2014 végére várható. Fennáll azonban a késedelem kockázata,
mivel lemaradások tapasztalhatók az egészségbiztosítás folyamatban lévő
szerkezetátalakítása terén. (12)
A munkaerő-piaci helyzet romlott. A
munkanélküliség 2013-ban elérte a 10,3 %-ot, az ifjúsági munkanélküliség
pedig 2013-ban 21,6 %-ra emelkedett, míg a foglalkoztatásban, oktatásban
vagy képzésben részt nem vevő fiatalok aránya 2011 és 2013 között 2,1
százalékponttal nőtt. A 2013-ban elfogadott munkaerő-piaci reform
értékelése a határozatlan és a határozott idejű szerződések
csökkenő szegmentációja felé mutat, jóllehet más határozatlan idejű
szerződési formák gyakoribb használata mellett, míg az idősek és a
fiatalok foglalkoztatására irányuló ösztönzők hatása még mindig nem
világos. A munkaerő-piaci szegmentációval a diákmunka jobb szabályozása
révén is foglalkoznak. Jóllehet elfogadás előtt áll egy új törvény,
továbbra is kétségek vannak azt illetően, hogy az majd megfelelően
kezelni tudja-e a korábbi szabályok hiányosságait. A kormány korlátozott
előrehaladást ért el a minimálbérre vonatkozó tavalyi ajánlás
végrehajtását illetően, így annak indexálása továbbra is csak az
inflációhoz igazodik annak ellenére, hogy a minimálbérről szóló törvény
más gazdasági feltételhez történő igazítást is lehetővé tesz.
Korlátozott előrehaladás történt az eredményes, személyre szabott aktív
munkaerő-piaci politikai intézkedések kidolgozása és a készségigények és a
készségkínálat közötti összhang hiányának kezelése terén. (13)
A kormány jelentős előrelépést tett a
bankszektor stabilitására vonatkozó ajánlásokkal összefüggésben: hiteles
eszközminőség-elemzést és stressztesztet, azonnali feltőkésítést
végzett és a nemteljesítő hiteleket a banki eszközkezelő társaságba
transzferálta. Ennek ellenére a munka messze nem fejeződött be, és
határozott fellépésre van szükség a 2013 decemberében bejelentett, átfogó
bankágazati stratégia véglegesítése és végrehajtása, egyebek mellett a
szerkezetátalakítás, a privatizáció és a megerősített felügyelet terén.
Továbbra is magas a nemteljesítő hitelek szintje a bankrendszerben. Ezért
a bankoknak a nemteljesítő hitelekre vonatkozóan belső szanálási
kapacitást kell kiépíteniük (ezen belül meg kell erősíteniük a belső
eszközkezelési és szerkezetátalakítási egységeiket) a nemteljesítő hitelek
feldolgozásának felgyorsítása érdekében, az elidegenítési érték maximalizálása
és az életképes vállalkozások fenntartása mellett. A
nemteljesítő hiteleknek a banki eszközkezelő társaságba történő
további transzferálása alapos tervezést igényel a vállalati hitelek gyors és
hatékony átstrukturálásának megkönnyítése érdekében, különösen az összetett,
összekapcsolt csoportokon belüli hitelek esetében. Még nem készült el a banki
eszközkezelő társaság visszaváltási célszámait megalapozó, átfogó
irányítási stratégia és üzleti terv. Az eszközminőség-elemzésből és a
stressztesztből levont tanulságokra alapozva további határozott
intézkedések indokoltak az összes bank és különösen az állami tulajdonban
maradó bankok irányításának és felügyeletének javítása érdekében, méghozzá a
kockázatkezelés megerősítése, a hitel-jóváhagyási eljárások erősítése
és az adatok minőségének és rendelkezésre állásának javítása révén, a
nemteljesítő hitelek szintjének csökkentése és a jövőbeni kockázatok
visszaszorítása céljából. (14)
A kormány korlátozott előrehaladást ért el a
teljes hozzáadott érték egyhatodát előállító, a hazai bankok, biztosító
csoportok és nem pénzügyi társaságok összetett rendszerét alkotó, jelentős
keresztrészesedéssel rendelkező állami tulajdonú vállalatok
vállalatirányítására vonatkozó ajánlások végrehajtását illetően. Az állami
befolyás szintje a garanciákból eredő kötelezettségek révén jelentős
közvetlen és közvetett kockázatokat teremt az államháztartás szempontjából. Az
állami tulajdonú vállalatok igazgatására vonatkozó koherens stratégia jobb
vállalatirányítással kísérve kedvezőbb környezetet teremtene a közvetlen
külföldi befektetésekhez. Jóllehet azáltal, hogy 2013 májusában összeállt a
felgyorsított privatizációval érintett 15 vállalatot tartalmazó kiinduló lista,
megtörténtek az első lépések, az eddig történt előrelépés vegyesnek
mondható, és jelentős a kockázata annak, hogy nem sikerül tartani a határidőket.
Késéssel ugyan, de 2014 áprilisában megszületett az állami tulajdon kezelését
megerősítő eszközt, azaz a szlovén állami vagyonkezelőt
megalapozó új szabályozás. Még mindig várat magára az átfogó stratégia
létrehozása és az alapvető és nem alapvető, ezen belül a
privatizációra kijelölt eszközök pontos besorolása.
Megfelelő intézkedések azonosítása és végrehajtása szükséges a
szerkezetátalakítási eljárás védelme és céljainak biztosítása érdekében,
ideértve többek között a hitelezőknek biztosított elidegenítési érték
maximalizálását, valamint a gyors szanálást igénylő, legsürgetőbb
esetek listájának összeállítását. (15)
A nemteljesítő hitelek
időben történő szanálását elősegítendő 2013-ban módosultak
a fizetésképtelenségi szabályok, az új szabályozás azonban jórészt még
kipróbálatlan. A magas szintű eladósodottság és pénzügyi nehézség
következtében csökkent a vállalati szektor jövőbeli projektekre irányuló
beruházási kapacitása. A vállalati szektor sürgetően szükséges pénzügyi és
operatív szerkezetátalakítása még csak most indul szélesebb körben. Egységes
szemléletre van szükség a bankrendszeren belüli különböző
hitelkitettségekkel kapcsolatban a nemteljesítő hitelek szanálásának
felgyorsítása és a szerkezetátalakítási tárgyalások előmozdítása
érdekében, különösen az összetett, összekapcsolt csoportokon belüli hitelek
esetében. Az összes érdekelt tapasztalt képviselőiből álló,
központosított munkacsoport kezdeményezhetné ezen eljárás támogatását és
felgyorsítását. Addig is elengedhetetlen a banki eszközkezelő társaság
számos, folyamatban lévő sürgős ügyének gyors és eredményes lezárása. (16)
Lehetőségei ellenére
Szlovéniának van az EU-ban a legkisebb közvetlen külföldi befektetési állománya
(a GDP 34,1 %-a, szemben az uniós átlaggal, amely 2012-ben a GDP
47,1 %-a volt). Jóllehet a privatizáció és a vállalati szerkezetátalakítás
számos új lehetőséget kínál a magánbefektetőknek, bizonyított tény,
hogy a nem megfelelően fejlett üzleti környezet és kultúra megakadályozza
Szlovéniát abban, hogy teljes mértékben kihasználja azok előnyeit. 2012-ben elindult a szabályozott szakmák
deregulációja, és mára e szakmák száma 323-ról 262-re csökkent. A
szabályozott szakmák további deregulációja hozzájárulna a hazai és a külföldi
szolgáltatók számának emelkedéséhez és ezáltal a versenyképesség növeléséhez.
Lehetőség lenne az üzleti környezet és a vállalkozói tevékenységek
javítását szolgáló intézkedések koherenciájának növelésére. Ezzel
összefüggésben a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó európai
strukturális és beruházási alapok keretében várható intelligens szakosodási
stratégia alkalmat nyújt majd az olyan kulcsintézkedésekre való
összpontosításra, mint például a kereskedelemképes, innovatív termékek
előállítása. (17)
Szlovénia még nem haladt nagyon előre a
közszféra reformjára vonatkozó átfogó (2015 januárjában elfogadandó) javaslatok
elkészítésével. Ennek kapcsán helyre kell állítania a közigazgatás
minőségét és hitelességét. Szlovénia tett némi előrehaladást az
igazságszolgáltatási rendszer minőségének javítása terén és csökkentette a
folyamatban lévő ügyek számát. A kereskedelmi és polgári
igazságszolgáltatásban alkalmazott ügykezelés reformja javított a bírósági
rendszer működésén. A polgári és kereskedelmi peres ügyek esetében a
közelmúltban tapasztalt pozitív tendencia folytatódik. (18)
Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság
elvégezte Szlovénia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a
stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a
programok Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és
gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy
azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy
az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli
nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–8.
ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait. (19)
A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta
Szlovénia stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[10] különösen az alábbi 1.
ajánlás tükrözi. (20)
A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és
ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a
stabilitási programot. Az alábbi 1–8. ajánlás tükrözi az 1176/2011/EU rendelet
6. cikke szerinti ajánlásait. (21)
Az európai szemeszter keretében a Bizottság
elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését
is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon
tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Szlovéniának biztosítania kell ezen
ajánlások teljes körű és időben történő végrehajtását is, AJÁNLJA, hogy Szlovénia 2014–2015-ben
tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. 2014-ben
és azt követően kellően meghatározott strukturális intézkedésekkel
erősítse meg a költségvetési stratégiát azért, hogy a túlzotthiány-eljárás
keretében a tanácsi ajánlásban meghatározott strukturális kiigazítás
teljesítése révén 2015-ig biztosítsa a túlzott hiány fenntartható módon
történő kiigazítását. A költségvetési egyensúlyhiány tartós kiigazítása az
alkalmazkodóképesség javítására és a növekedés, valamint a foglalkoztatás
élénkítésére irányuló ambiciózus strukturális reformok hiteles végrehajtását
teszi szükségessé. A túlzott hiány megszüntetését követően évente hajtson
végre a GDP legalább 0,5 %-át kitevő strukturális kiigazítást,
illetve ennél többet jó gazdasági feltételek fennállása esetén vagy az
adósságszabály ahhoz szükséges betartása érdekében, hogy a magas
államadósság-rátát tartósan csökkenő pályára állítsa. A költségvetési
politika hitelességének javítása érdekében mihamarabb fejezze be a strukturális
értelemben kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre
vonatkozó szabály elfogadását, tegye kötelezővé, átfogóvá és átláthatóvá a
középtávú költségvetési keretet, továbbá teremtse meg a működőképes
költségvetési tanácsra vonatkozó szükséges jogalapot, amely meghatározza annak
a költségvetési eljáráson belüli hatáskörét és egyértelmű eljárási
szabályokat vezet be a költségvetési eredmények nyomon követésével
kapcsolatban. 2014 végéig végezzen átfogó kiadási felülvizsgálatot az
egészségügy területén, amely kiterjed az állami és helyi önkormányzati
szintekre, a közvetlen és közvetett költségvetési felhasználókra, valamint az
önkormányzati tulajdonban álló közszolgáltatókra, azzal a céllal, hogy 2015-ben
és azt követően költségvetési megtakarításokat érjen el. 2. Nyilvános konzultáció alapján
állapodjon meg a nyugdíjrendszer 2020 utáni fenntarthatóságát biztosító, a
fő paraméterek kiigazítását tartalmazó intézkedésekről, amelyek
többek között tartalmazzák a törvényes nyugdíjkorhatárnak a várható élettartam
növekedésével való összekapcsolását és a nyugdíjrendszer második pillérébe
eszközölt magán-hozzájárulások ösztönzését. Fogja vissza a tartós ápolással-gondozással
összefüggő, az elöregedéshez kapcsolódó kiadásokat azáltal, hogy a
juttatásokat a leginkább rászorulókra irányítja és az intézményi ápolás helyett
az otthoni ápolást helyezi előtérbe. 3. A szociális partnerekkel
egyeztetve és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően 2014 végéig hozzon
létre átfogó szociális megállapodást, biztosítva, hogy a bérek alakulása,
beleértve a minimálbért is, támogassa a versenyképességet, a belföldi
keresletet és a munkahelyteremtést. Határozza meg újra a minimálbér összetételét
és vizsgálja felül indexálási rendszerét. Hozzon intézkedéseket a szegmentáció
további csökkentése érdekében, mindenekelőtt a fiatalok és az idősek
alkalmazását szolgáló ösztönzők eredményességének és a polgári jogi
szerződések használatának vizsgálata révén. Fogadja el a diákmunkáról
szóló törvényt. Helyezze előtérbe a nem regisztrált fiatalok elérését és
ehhez biztosítson megfelelő állami foglalkoztatási szolgálati kapacitást.
Az alacsony képzettségű és az idősebb munkavállalók
foglalkoztatásának növelése érdekében igazítsa a munkakörnyezetet a hosszabb
aktív életkorhoz és összpontosítson erőforrásokat személyre szabott aktív
munkaerő-piaci szakpolitikai intézkedésekre, valamint javítsa azok
hatékonyságát. Kezelje a készségigények és a készségkínálat közötti összhang
hiányát a szakképzés és -oktatás vonzerejének növelésével és az érdekeltekkel
való együttműködés további fejlesztésével a munkaerő-piaci igények
értékelése terén. 4. 2014-ben a tervekkel
összhangban fejezze be az NKBM privatizációját, készítse elő az Abanka
2015-ös privatizációját, folytassa az állami támogatásban részesülő bankok
szerkezetátalakítási terveinek azonnali végrehajtását, valamint a bankszektor
szükséges konszolidációját. Az eszközminőség-elemzésből és a
stressztesztből levont tanulságokra alapozva 2014 augusztusában
véglegesítse a bankokra vonatkozó átfogó cselekvési tervet, és ezen belül
hozzon meghatározott intézkedéseket az irányítás, a felügyelet, a
kockázatkezelés, a hitel-jóváhagyási eljárás, valamint az adatok minőségének
és rendelkezésre állásának javítása céljából. Erősítse meg a bankok
nemteljesítő hitelek szanálására irányuló kapacitását azáltal, hogy
megerősíti a belső eszközkezelési és szerkezetátalakítási
egységeiket. Pontosítsa a banki eszközkezelő társaság mandátumát azáltal,
hogy 2014 szeptemberéig átfogó irányítási stratégiát és üzleti tervet tesz
közzé, amelyben részletezi eszközeinek szerkezetátalakítására vonatkozó
szerepét, visszaváltási célszámait, költségvetését, eszközkezelési terveit és a
várt hozamot, valamint biztosítson számára megfelelő forrásokat. 5. Folytassa a 2013-ban
bejelentett privatizációk végrehajtását a megállapított határidők szerint.
Fogadjon el stratégiát a szlovén állami vagyonkezelőre vonatkozóan,
amelyben a szlovén állami vagyonkezelőről szóló 2014. évi törvényben
foglalt ütemezéssel és meghatározásokkal összhangban pontosan besorolja az
eszközöket. 2014 novemberéig kötelezze el magát egy rövid távú (egy- vagy
kétéves), jól meghatározott eszközök körére vonatkozóan pontos időkeretet megállapító
elidegenítési ütemterv mellett. A törvényben foglalt időkereten belül
tegye azt teljes körűen működőképessé az állami tulajdonban
maradó eszközök kezelése, valamint az eszközkezelési aktusokban kijelölt
eszközök elidegenítése tekintetében. A szakmai, átlátható és független
irányítás biztosítása érdekében 2014 szeptemberéig fogadjon el és hajtson végre
vállalatirányítási kódexet az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozóan. 6. 2014 végéig véglegesítse a
vállalati szerkezetátalakításra vonatkozó főtervet, amelyben
egyértelmű prioritásokat és eredményes végrehajtási eljárásokat határoz
meg. A teljes szerkezetátalakítási eljárás nyomon követése és koordinációja
céljából hozzon létre központi vállalati szerkezetátalakítási munkacsoportot,
amely biztosítja a megfelelő szakértelmet, iránymutatást és tanácsadást,
valamint megkönnyíti az összes érdekelt közötti tárgyalási eljárást. Állítsa
össze a legsürgetőbb szerkezetátalakítási ügyek listáját és maximalizálja
a befektetőknek biztosított elidegenítési értéket. A szerkezetátalakítási
eljárás valamennyi érdekeltjét illetően szorgalmazza a meglévő jogi
mechanizmusok és nemzetközi bevált gyakorlatok használatát. 2014 szeptemberéig
értékelje a fizetésképtelenségről szóló jogszabály friss változásait és
álljon készen további szükséges intézkedések bevezetésére. Csökkentse tovább a
polgári és kereskedelmi peres ügyek elsőfokú bírósági eljárásának
időtartamát, beleértve a fizetésképtelenségi ügyekét, valamint a
lezáratlan, különösen a végrehajtási és fizetésképtelenségi ügyek számát. 7. Csökkentse a Szlovéniában
folytatott üzleti tevékenység előtt álló akadályok számát a gazdasági
fejlődés szempontjából kulcsfontosságú területeken, növelve az ország
vonzerejét a közvetlen külföldi befektetések számára, különösen a szabályozott
szakmák gyorsított liberalizációja és az adminisztratív teher csökkentése –
azon belül is az egyszerűsített engedélyezési eljárások – révén.
Biztosítson megfelelő költségvetési autonómiát a versenyhivatal számára és
növelje intézményi függetlenségét. Gondoskodjon a prioritások
korszerűsítéséről és a következetességről a 2011-es kutatási és
innovációs, valamint a 2013-as iparpolitikai stratégiákat, illetve a várható
intelligens szakosodási és közlekedési stratégiákat illetően, továbbá
biztosítsa gyors végrehajtásukat és eredményességük értékelését. 8. Hozzon hatékony
intézkedéseket a korrupció elleni küzdelem érdekében, fokozza az átláthatóságot
és az elszámoltathatóságot, valamint vezessen be külső
teljesítményértékelést és minőségellenőrzési eljárásokat. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a
Tanács részéről az
elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] HL L 306., 2011.11.23., 25. o. [3] COM(2014) 425 final. [4] P7_TA(2014)0128 és
P7_TA(2014)0129. [5] HL L 140., 2013.5.27., 11. o. [6] C(2013) 8010 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 88 final. [10] Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.