EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012SC0221
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF IMPACT ASSESSMENT accompanying the document RECOMMENDATION ON ACCESS TO AND PRESERVATION OF SCIENTIFIC INFORMATION
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÁSA A TUDOMÁNYOS INFORMÁCIÓKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL ÉS AZOK MEGŐRZÉSÉRŐL SZÓLÓ BIZOTTSÁGI AJÁNLÁS KÍSÉRŐ DOKUMENTUMA
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÁSA A TUDOMÁNYOS INFORMÁCIÓKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL ÉS AZOK MEGŐRZÉSÉRŐL SZÓLÓ BIZOTTSÁGI AJÁNLÁS KÍSÉRŐ DOKUMENTUMA
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÁSA A TUDOMÁNYOS INFORMÁCIÓKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL ÉS AZOK MEGŐRZÉSÉRŐL SZÓLÓ BIZOTTSÁGI AJÁNLÁS KÍSÉRŐ DOKUMENTUMA
TARTALOMJEGYZÉK 1........... Tárgy és háttér................................................................................................................ 3 1.1........ Tárgy............................................................................................................................. 3 1.2........ Háttér............................................................................................................................. 3 2........... Problémameghatározás................................................................................................... 3 3........... Az EU-szintű fellépés
indokoltsága, az Unió által hozzáadott érték és a szubszidiaritás...... 4 4........... Szakpolitikai célkitűzések................................................................................................ 5 5........... Szakpolitikai lehetőségek................................................................................................ 5 6........... A szakpolitikai lehetőségek és
hatásaik összehasonlítása.................................................. 6 7........... Figyelemmel kísérés és értékelés..................................................................................... 7 1. Tárgy és háttér 1.1. Tárgy A hatásvizsgálat a tudományos publikációs rendszerben végbement
jelenlegi fejlődés fényében vizsgálja, hogy szükség van-e további uniós
szintű lépésekre a kutatás eredményességének fokozása és a globális
tudományos életben vezető szerepet betöltő Innovatív Unió
előmozdítása végett. A hatásvizsgálat továbbá felméri, hogy az uniós
fellépés előmozdítására milyen szakpolitikai lehetőségek állnak
rendelkezésre, amelyek révén digitális korunkban javulhat a tudományos
információk hozzáférése és megőrzése, különös tekintettel az ezen a téren
a tagállamoknak szánt bizottsági ajánlás hatására. 1.2. Háttér Az
Európa 2020 stratégiát ismertető közlemény[1] hangsúlyozza, hogy
a tudás és az innováció versenyelőnyt teremt. A strukturálisan alacsony
szintű európai növekedés kezelésének egyik lehetséges módja, ha
megfelelő feltételeket teremtünk az innováció számára. Európa úgy válhat
egyre versenyképesebb, tudásalapú gazdasággá, hogy nem csupán a tudás
előállítását fejleszti, hanem a közpénzekből finanszírozott kutatásokból
származó tudományos ismeretek megosztását és terjesztését is. A
tudományos közösség a digitális kor eljövetelével nagy lehetőségeket lát a
kutatási eredmények elektronikus terjesztésében. Az egyik lehetőség a
nyílt hozzáférés. A nyílt hozzáférés előnye, hogy a tudományos
publikációkban, adatkészletekben, monográfiákban és egyéb vonatkozó anyagokban
összegyűjtött ismeretanyag on-line díjmentesen hozzáférhető és újból
felhasználható. A
digitális kor tudományos információinak hozzáférésével és megőrzésével
foglalkozó bizottsági szakpolitika azokra a fejlesztésekre épít, amelyek a
tudományos információk a digitális korban című bizottsági közleménnyel[2] 2007 februárjában
kezdődtek. A bizottsági közlemény kapcsán 2007 novemberében tanácsi
következtetések[3]
születtek, amelyek egy, a tagállamok által végrehajtandó intézkedéscsomagot
tartalmaztak. A Tanács következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy
tanulmányozza az uniós kutatási keretprogramok által finanszírozott projektek
eredményeként megjelenő tudományos publikációk nyílt hozzáférésének
lehetőségét, mely felkérésre válaszul 2008 augusztusában a hetedik
keretprogram részeként kezdetét vette az „Open Access” elnevezésű
kísérleti kezdeményezés. 2009
márciusában elfogadták az IKT-infrastruktúra az elektronikus tudomány
szolgálatában című közleményt[4].
A Tanács 2009 decemberében adta ki ezzel kapcsolatos következtetéseit[5], amelyek a
hozzáférés további kiterjesztésére, valamint az adatokhoz való hozzáférésnek és
azok felügyeletének egységes megközelítésére szólították fel a tagállamokat és
a Bizottságot. A
Bizottság 2010-ben elfogadta az Európa 2020 stratégia két kiemelt
kezdeményezését: az Innovatív Uniót[6]
és az európai digitális menetrendet[7].
Mindkét közlemény úgy utal a nyílt hozzáférésre, mint az Európa 2020
célkitűzéseinek eléréséhez szükséges eszközre. Megállapítják továbbá, hogy
a nyílt hozzáférés ki fog terjedni a közpénzekből finanszírozott kutatások
eredményeire, különösen az uniós kutatási keretprogramok által támogatott
projekteknél válik általános szabállyá. A Bizottság 2011. november 30-án
javaslatot fogadott el a „Horizont 2020” keretprogramra[8] vonatkozóan. 2014-től
a „Horizont 2020” egységes keretrendszerbe fogja majd az uniós kutatás és
innováció finanszírozását. A tervek szerint a nyílt hozzáférést teszi majd a
kutatási eredmények terjesztésének alapelvévé. További
szakpolitikai stratégiai terület az Európai Kutatási Térség (EKT) fejlesztése
és megvalósítása. Az EKT a határokon átnyúló jelleggel rendelkező összes
kutatási és fejlesztési tevékenységet, programot és szakpolitikát felöleli az
Unió területén. A cél, hogy hozzáférhető legyen a tudás és a technológiák
egész Unióra kiterjedő nyílt tere, ahol a határokon átnyúló
együttműködés és az egymást kiegészítő kutatások lehetősége teljesen
kiaknázott. Ebben az összefüggésben kimondottan lényegesek a tudományos
információk hozzáféréséhez és megőrzéséhez kapcsolódó kérdések. E
szakpolitikai indíttatásból adódóan a Bizottság egy új közleményt tervez
elfogadni, amely arról szól majd, hogy a tudományos információk jobb
hozzáférhetősége rendkívüli mértékben megnöveli a kutatások
közpénzekből való finanszírozásának előnyeit.
A közlemény számba veszi majd a 2007 óta történt fejleményeket, és
kijelöli azokat a területeket, ahol a Bizottságnak és a tagállamoknak további lépéseket
kell tenniük. Ehhez egy tagállamoknak szánt ajánlás is társulni fog, amely a
tudományos információk hozzáférésével és megőrzésével kapcsolatban javasol
konkrét intézkedéseket. 2. Problémameghatározás A tudományos ismeretek terjesztését szolgáló rendszer
olyan nehézségekkel kénytelen szembesülni, amelyek akadályozzák a szakpolitika
kívánt célkitűzéseinek elérését, nevezetesen azt, hogy a kutatási
eredmények egyszerű, nyílt hozzáférését, használatát és újbóli
felhasználását lehetővé tevő gyakorlati megoldások és infrastruktúrák
egységes rendszerét tudják kínálni az EKT kutatóinak. A problémák az alábbiak: a) A tudományos kutatások
publikációihoz való hozzáférés elmarad az optimálistól A szakfolyóiratok előfizetési díjai az
infláció mértékét meghaladóan emelkedtek és továbbra is nőnek; ez nagy
nyomást gyakorol a könyvtárakra és nehézzé teszi a közpénzekből
finanszírozott kutatások eredményeihez való hozzáférést. A tudományos szakfolyóiratok tartalmához való
hozzáférés és a tudományos információk használatának és újbóli felhasználásának
lehetősége a kutatók, az ipar (különösen a kis- és középvállalkozások) és
a széles nyilvánosság számára továbbra is korlátozott. A tudományos közösség már több éve sürgeti a
közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeihez – legfőképp a
szakmailag értékelt publikációkhoz – való nyílt hozzáférést. A tudományos
publikációkhoz való nyílt hozzáférésnek két formája létezik: ·
A tudományos cikk közzétételének költségeit a
szerzők (vagyis a gyakorlatban a finanszírozó testületek vagy az
egyetemek) előre kifizetik, így nem az előfizetésekből kell
fedezni a publikálás költségeit; ezáltal mindenki számára díjmentesen és
azonnal elérhetővé válik a cikk (azonnali <arany utas> nyílt
hozzáférés). ·
A szakmailag értékelt publikációk szövegét
tárhelyeken helyezik el, majd általában bizonyos késleltetés után – amely
lehetőséget biztosít a tudományos szakkiadónak, hogy kitermelje a
költségeit, és profitáljon a befektetéséből – mindenki számára díjmentesen
hozzáférhetővé teszik (késleltetett <zöld utas> nyílt hozzáférés). b) A kutatási adatokhoz való hozzáférés
elmarad az optimálistól A közpénzekből finanszírozott kutatások
adataihoz jelenleg rendszeresen nem férhet hozzá mindenki, hogy felhasználhassa
azokat. A probléma egyik fele, hogy a kutatási
folyamat különböző szakaszaiban több fajtájú és kategóriájú adat
keletkezik. Az adatok megosztása a karrier szempontjából sem mindig
kifizetődő vagy elismert. Végül pedig még nem működnek azok az infrastruktúrák,
amelyek lehetővé tennék a kutatók számára a biztonságos keresést,
hozzáférést, adathasználatot és újbóli felhasználást. c) A tudományosadat-áradat
nélkülözhetetlenné teszi a tudományos információk hosszú távú megőrzését A tudományos információk hosszú távú
megőrzésében a digitális formátumú anyagok megjelenése és a keletkező
hatalmas adatmennyiség újabb kihívásokat hozott. Nagyon kevés
kutatásfinanszírozó szervezet és felsőoktatási intézmény vállalja magára
az adatok megőrzését. Hiányoznak a megfelelő finanszírozási és szervezeti
modellek. Amíg a kiadók a múltban erőfeszítéseket tettek az anyagok
digitalizálásáért, addig a tudományos információk hosszú távú megőrzése
már közfeladatnak számít. Nem engedhető meg, hogy a hosszú távú
megőrzés egy üzleti vállalkozás életciklusától függjön[9]. Érdekelt felek
többek között a kutatók, a vállalkozások (a kvk-k is), a tudományos szakkiadók
(profitorientált és nonprofit egyaránt), a kormányzatok (tagállami és
regionális), a felsőoktatási intézmények (a könyvtáraikkal együtt) és a
polgárok. 3. Az EU-szintű fellépés
indokoltsága, az Unió által hozzáadott érték és a szubszidiaritás A
tudományos információk területén hozott szakpolitikai lépések
természetükből adódóan határokon átnyúló és nemzetközi léptékűek,
ahogy a tudományos munka is világszintű törekvés. A tudományos információk
megőrzésének és szélesebb körű hozzáférésének lehetővé tételével
és előmozdításával kapcsolatban minden tagállamban léteznek
kezdeményezések, ugyanakkor ezek intenzitása és fókusza sokszor eltérő
képet mutat, sőt még egy országon belül is tapasztalhatók elaprózódott
megoldások[10].
A megtöbbszörözött kezdeményezések az uniós kutatók, befektetők és
polgárok szempontjából szakpolitikai átfedéseket eredményeztek. A Bizottság 2007
óta hathatósan folyamatos információcserére és együttműködésre ösztönzi a
tagállamokat. Az elektronikus infrastruktúrák fejlesztése
egyenlőtlen ütemben halad előre. A
kutatási eredményekkel kapcsolatos szakpolitikát össze kell hangolni egyéb, az
EKT megteremtésére és az Európai Unió szélesebb gazdaságfejlesztési céljaira
vonatkozó szakpolitikai területekkel. Ez hatásosan csak uniós szinten
szervezhető meg. A K+F
tevékenységekben a közfinanszírozás számottevő aránya miatt (az
összbefektetések 35%-a) a közszférának jelentős beleszólása van abba, hogy
miként terjesszék a tudományos vívmányokat a szélesebb társadalom javára és a
gazdasági növekedés serkentésére. 4. Szakpolitikai
célkitűzések Az előnyben részesített szakpolitikai
lehetőségnek az alábbi általános, konkrét és operatív célkitűzésekkel
kell rendelkeznie. Általános
célkitűzés: ·
jobb támogatást biztosítani az innováció számára,
valamint hozzájárulni a gazdasági növekedéshez a tudományos információkhoz való
hozzáférésre, azok használatára és újbóli felhasználására vonatkozó feltételek
javítása, illetve az EKT kialakításának lehetővé tétele által. Konkrét
célkitűzések: ·
a tudományos publikációkat díjmentes, nyílt
hozzáférésűvé tenni az interneten – a lehető legszélesebb körben, és
amilyen hamar csak lehet; ·
a kutatási adatokat díjmentes, nyílt
hozzáférésűvé tenni az interneten; ·
megőrizni a tudományos információkat a
jövő generációi számára; ·
hozzáférést biztosítani a különböző
tagállamokban lévő tudományos adatokhoz. Operatív célkitűzések: ·
ösztönözni a tudományos publikációk nyílt
hozzáférésére vonatkozó tagállami szakpolitikák végrehajtását, és ezáltal
növelni a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeit közzétevő
nyílt hozzáférésű publikációk arányát; növelni a nyílt hozzáférést
lehetővé tevő mandátumok számát, javítani az azonnali nyílt
hozzáférés feltételeit; ·
ösztönözni a kutatási adatok nyílt hozzáférésére
vonatkozó tagállami szakpolitikák végrehajtását; ehhez a közpénzekből
finanszírozott kutatások eredményeit elektronikus infrastruktúrán
elérhetővé tenni a digitális elektronikus infrastruktúrák létrehozásának
és fenntartásának támogatása révén; ·
támogatni a tudományos információk megőrzésére
felállított digitális elektronikus infrastruktúrák létrehozását és
fenntartását, valamint előmozdítani a digitális formában létrejött
tudományos információk tárolási rendszerének kiépítését; ·
biztosítani az elektronikus infrastruktúrák Unión
belüli és azon kívüli technikai átjárhatóságát, előmozdítani a tudományos
tartalomhoz való közös hozzáférést, elősegíteni a szakpolitikák
koordinációját, a legjobb gyakorlati megoldások megosztását, és az érdekelt
felek közötti uniós szintű párbeszédet. 5. Szakpolitikai
lehetőségek A jelentés az alábbi szakpolitikai
lehetőségeket dolgozta ki és értékelte részletesen: (1)
A meglévő uniós fellépés megszüntetése: Ez a lehetőség a „puha” intézkedések – többek
között a digitális kor tudományos információiról szóló tanácsi
következtetésekben jelenleg megtalálható több végrehajtási intézkedés –
eltörlését tartalmazná. Az Európai Unió nem foglalkozna a problémákkal, és
többé nem támogatná az infrastruktúrák, projektek és a szakpolitikai
döntéshozatal (társ)finanszírozásával a tudományos információk szélesebb
körű hozzáféréséhez vezető folyamatot. (2)
Változatlan politika (kiindulópont) Ez a választási lehetőség változatlanul
hagyná a jelenlegi szemléletmódot. A tudományos információk hozzáférése és
megőrzése továbbra is az adott esetben már létező jogi
keretrendszerekre építene, és a szakpolitikák továbbra is a tagállami
kezdeményezésektől függenének, amelyek eltérést mutatnak a szakpolitikáktól. (3)
A szakpolitikai keretrendszer végrehajtása puha
jogi eszközökkel E lehetőség szerint egy szakpolitikai
keretrendszer jönne létre, amely a tagállami végrehajtást ajánláson és egy
kapcsolódó bizottsági közleményen keresztül biztosítaná. Ez a szakpolitikai
keretrendszer segítene a tagállamoknak kidolgozni és végrehajtani a tudományos
információk (tudományos cikkek és kutatási adatok) hozzáférésére és
megőrzésére vonatkozó szakpolitikákat. Konkrét célkitűzéseket
fogalmazna meg, és minden tagállamban meghagyná a választás lehetőségét az
illetékeseknek, hogy ők döntsék el, melyik szakpolitikai megoldás
alkalmazható legjobban az adott tagállamban és tudományos szakágban. Ha a
késleltetett nyílt hozzáférés rendszere jön létre, akkor a társadalom- és
bölcsészettudományok esetében a késleltetés időszaka nem lehet hosszabb
egy évnél, más területek esetében pedig fél évnél. A társadalom- és
bölcsészettudományok adatainak hosszabb zárolása azzal magyarázható, hogy e
területek publikációi lassabban vesztik aktualitásukat, mint a
természettudományos, műszaki és orvostudományi területekéi. Ez nyílt
hozzáférési jogosultságokat követel úgy a publikációk mint a kutatási adatok
tekintetében, valamint megkívánja a digitális elektronikus infrastruktúrák,
illetve a tárolásra is használható elektronikus infrastruktúrák (tárhelyek)
létrehozását – amennyiben még nem léteznek ilyenek. Azt javasolja, hogy a
jelenleg elérhető legjobb gyakorlati példákra építkezzenek. (4)
A szakpolitikai keretrendszer végrehajtása
jogszabályi közelítés révén Az EUMSZ 182. cikkének (5) bekezdése meghatározza
az EKT megvalósításához szükséges intézkedések meghozatalának jogi alapját,
amelybe az irányelven keresztüli jogszabályi közelítés is beletartozik. E
lehetőség értelmében a szakpolitikai keretrendszer által meghatározott
célkitűzések végrehajtása irányelven keresztül történne. 6. A szakpolitikai
lehetőségek és hatásaik összehasonlítása 1. lehetőség: A meglévő uniós fellépés megszüntetése a
tagállamok közötti divergencia fokozódásához vezetne. Néhányuk előrelépést
érne el a nyílt hozzáférés tekintetében, és élhetne a nyíltabb kutatási
környezet előnyeivel. Mások kevesebb iránymutatáshoz jutnának, és nem
válhatna javukra az uniós infrastruktúra-finanszírozás. Az eltérő
fejlesztések negatív hatást gyakorolnának a kutatókra és az állami
költségvetésekre, legfőképp az egyetemi könyvtárakéra, amelyeknek ebben az
esetben meg kellene küzdeniük a kutatási eredmények növekvő beszerzési
áraival. Nem történne előrelépés a tudományos információk hosszú távú megőrzésében. 2.
lehetőség: A
változatlan szakpolitika nem módosítaná a tagállamok között jelenleg
tapasztalható divergenciát. A 2007-es tanácsi következtetések hatására némi
egységesülés várható lenne, de ennek üteme lassabb lenne, és nem venné
számításba a tudományos információk területén azóta történt
előrelépéseket. Az infrastruktúrák és projektek számára ugyan lenne
elérhető finanszírozás, de mindössze a kísérleti kezdeményezések
részesülhetnének ebből. Nem javulna a jelenlegi helyzet. Az érdekelt
felekre gyakorolt hatás hasonló lenne, mint amelyet az uniós fellépés
megszüntetése hozna létre. 3.
lehetőség: A szakpolitikai keretrendszer puha jogi
eszközökkel történő végrehajtása várhatóan a tagállami átültetéstől
függetlenül javítani fogja a tudományos információk hozzáférését. A tudományos
publikációkhoz való nyílt hozzáférés biztosítása magában hordozza annak
lehetőségét, hogy a kutatási-fejlesztési befektetések mindenki számára
javakat termeljenek, továbbá pénzt takarítsanak meg a kormányzatoknak és a
kutatásfinanszírozó szervezeteknek, miközben a tudományos publikációk közép és
hosszú távú terjesztésének fenntartható rendszerét gondozzák. A megtakarítások
mértéke a nyílt hozzáférés biztosításának módjától függ. A publikációk nyílt
hozzáférésűvé tételének pontos hatásai és kockázatai a nyílt hozzáférés
biztosításának módjától is függenek. A kutatási adatokhoz való szélesebb körű
hozzáférés és a publikációk, valamint az adatok megőrzése a
kiegészítő tevékenységek finanszírozása miatt leginkább kormányzati
szinten és/vagy a kutatásfinanszírozó szervezeteknél járna érezhető
hatással. Valószínűleg méretgazdaságosság érhető el, mivel a
késleltetett nyílt hozzáférést biztosító elektronikus infrastruktúra
felhasználható a jobb adathozzáférési és -megőrzési célok teljesítéséhez
is. Az
ajánlás nem kötelező ereje miatt várható, hogy néhány célkitűzés
megvalósítása csak részleges lesz. 4. lehetőség: Mivel a puha jogi eszközök alkalmazásának
lehetősége szerinti szakpolitikai intézkedések ugyanazok lennének, mint a
jogszabályi közelítést alkalmazó lehetőségé, ezért a két lehetőség
megközelítőleg azonos hatása várható. Ez a lehetőség abban különbözik
az előzőtől, hogy a szakpolitika gyakorlati alkalmazása
számottevően több időt venne igénybe, mivel jogalkotási folyamattal
és tagállami szintű átültetési szakasszal jár együtt. Ez késleltethetné a
szakpolitikai lehetőség hatását. A különböző szakpolitikai
lehetőségek összehasonlítása alapján kimutatható, hogy a 3.
lehetőség kínálja a legjobb egyensúlyi helyzetet a következő két
összetevő vonatkozásában: egyrészt lehetővé teszi a tudományos
információkhoz való szélesebb körű és gyorsabb hozzáférést, másrészt
számításba veszi a tudomány és a tudományos publikációk elmúlt néhány
évszázadban történt változásait. Az uniós keretrendszeren belül továbbá a
tagállamoknak nemzeti sajátságaik figyelembevételére bizonyos mértékű
rugalmasságot tenne lehetővé, az érdekelt feleknek pedig, hogy a
fejlesztések mögé tudjanak állni. A tagállami ajánlás jellegéből adódóan
nem kötelező erejű; ennek ellensúlyozására indokolt, hogy a Bizottság
szorosan figyelemmel kísérje a végrehajtást. 7. Figyelemmel kísérés és
értékelés A meghatározott
célkitűzések elérése felé vezető haladás fő indikátorai az EKT
keretrendszerrel összefüggésben kerülnek majd értékelésre az ajánlásra adott
tagállami válaszlépéseket taglaló időszaki jelentésekkel együtt. [1] http://europa.eu/press_room/pdf/complet_en_barroso___007_-_europe_2020_-_en_version.pdf. [2] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0056:FIN:HU:PDF. [3] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/intm/97236.pdf. [4] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:HU:PDF. [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/111732.pdf. [6] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/innovation-union-communication_en.pdf#view=fit&pagemode=none. [7] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0245:FIN:HU:PDF. [8] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0808:FIN:HU:PDF [9] Ld. a PARSE projekt eredményeit. [10] Lásd Európai Bizottság (2011), „A nyílt hozzáférésre és a
megőrzésre vonatkozó szakpolitikák Európában. – Az Európai Kutatási
Térséggel Foglalkozó Bizottsághoz kiküldött kérdőívek elemzése”
http://ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/open-access-report-2011_en.pdf.