EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0444
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT Annual Report 2012 on the European Union's Development and external assistance policies and their implementation in 2011
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK 2012. évi jelentés az Európai Unió fejlesztéspolitikájáról és külső segítségnyújtási politikájáról, valamint ezek 2011. évi végrehajtásáról
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK 2012. évi jelentés az Európai Unió fejlesztéspolitikájáról és külső segítségnyújtási politikájáról, valamint ezek 2011. évi végrehajtásáról
/* COM/2012/0444 final */
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK 2012. évi jelentés az Európai Unió fejlesztéspolitikájáról és külső segítségnyújtási politikájáról, valamint ezek 2011. évi végrehajtásáról /* COM/2012/0444 final */
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ
EURÓPAI PARLAMENTNEK 2012. évi jelentés az Európai Unió
fejlesztéspolitikájáról és külső segítségnyújtási politikájáról, valamint
ezek 2011. évi végrehajtásáról FELNŐNI AZ
ÚJ KIHÍVÁSOKHOZ A 2011-es év az új
kihívásoknak való megfelelés és a már meglévő kihívásokra történő új
válaszok keresésének éve volt. Az arab tavasz – az EU déli szomszédságában
kialakuló népi mozgalmak – nagyobb demokráciáért és társadalmi igazságosságért
kiáltott. Az arab világ helyzetének megváltozását kezdetben az EU humanitárius
segítségnyújtása és polgári védelmi intézkedései, a későbbiekben pedig a
fenntartható reformokat és inkluzív gazdasági fejlődést támogató
specifikus stratégiák és ezen országokra szabott segítségnyújtás kísérte. Afrika
Szaharától délre fekvő részén az EU támogatáscsomagja várta Dél-Szudánt, a
világ legújabb országát. A világ legnagyobb
donorjaként a hivatalos fejlesztési segély (ODA) több mint 50%-át nyújtó EU és
tagállamai megerősítették a szegénységcsökkentés iránti hosszú távú
elkötelezettségüket. A „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának
hathatósabbá tétele” című közlemény[1]
hangsúlyozta a szegénységcsökkentés, a demokrácia, a jó kormányzás, valamint a
fenntartható és inkluzív növekedés támogatását és annak szükségességét, hogy a
támogatást ott nyújtsák, ahol arra a legnagyobb szükség van, és ahol a
legnagyobb hatást fejtheti ki. Ennek különösen nagy visszhangja volt az
euróövezetben kialakult nehéz gazdasági helyzet miatt. A világszinten legjelentősebb
fejlesztési esemény a dél-koreai Busanban 2011 novemberében megrendezett magas
szintű fórum is a hatékonyság fokozására és a koordináció
erősítésére, valamint a segítségnyújtás nemzeti, országos rendszereken
keresztül történő folyósítására helyezte a hangsúlyt. A változtatási
program mellett „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás
jövőbeni megközelítése”[2]
az EU egyik legfontosabb eszköze arra, hogy hatékonyabbá és eredményesebbé
tegye a segítségnyújtást. A 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret részeként
a külső segítségnyújtás és a fejlesztés finanszírozására vonatkozó
javaslatokat 2011 decemberében tették közzé az új prioritásokra vonatkozó
kiadási tervek egyidejű felvázolásával. A változtatási program—az EU
fejlesztéspolitikájának modernizálása A változtatási
program két alappillére egyrészt az emberi jogok, a demokrácia és a jó
kormányzás, másrészt a fenntartható és inkluzív növekedés. A fenntartható és
inkluzív növekedés ösztönzésére a társadalmi befogadás és a humánfejlesztés, a
méltányos munka, az üzleti és regionális integráció, a fenntartható
mezőgazdaság, az energiaellátás és az energiához való hozzáférés révén
kerül majd sor. Differenciált megközelítést javasoltunk. Ez azt jelenti, hogy
az EU következő többéves pénzügyi keretében néhány – főleg a saját
jogon már most is donor – ország kevesebb vagy semennyi segélyt nem fog kapni,
illetve az EU az együttműködés alternatív formáját kínálja majd fel
számukra. Ez az új megközelítés azt jelenti majd, hogy az EU kedvezőbb
helyzetben lesz ahhoz, hogy népszerűsítse és megvédje alapértékeit, és
kiálljon – különösen az EU-hoz való csatlakozásra készülő, illetve az
átmeneti időszakot élő szomszédos országok, valamint a legszegényebb
és globálisan legsebezhetőbb országok iránti elkötelezettsége mellett. Az új politika
másik ismérve a donorok, főleg az uniós tagállamok közötti jobb
koordináció, az átfedések elkerülése, valamint a koherencia és a hatás
erősítése érdekében. Az EU a szegénység csökkentésére komoly hatással
levő olyan ágazatokat fog előnyben részesíteni, mint a kormányzás, a
szociális védelem, az egészségügy, az oktatás, a foglalkoztatás, a
mezőgazdaság és az energia. A jövőben országoknak nyújtott
bilaterális segélyt legfeljebb három ágazat kaphat[3]. A megújult politika részét
olyan innovatív eszközök képezik mint a támogatások és a kölcsönök ötvözése,
valamint a magánszektor bevonása. Az Európai
Beruházási Bank külső megbízatása felülvizsgálatának összefüggésében a
Bizottság tanulmányozza egy uniós együttműködési és fejlesztési platform
esetleges létrehozását a kölcsönt támogatással ötvöző uniós mechanizmusok
optimalizálásának céljából a külső régiókban[4]. Az energia a szegénység csökkenését eredményezi
Az energiának fontos szerepe van a szegénység csökkentésében – olyan
alapvető emberi szükségletek kielégítésére szolgál, mint a főzés, az
egészségügy, a lakhatás, a kommunikáció és a méltányos munka. Az energia üzleti lehetőségeket nyújtó
jövedelemteremtő is. A fejlődő
országok energiaágazatának az utóbbi hét évben körülbelül 2 milliárd EUR
összegben nyújtott támogatással az EU vezető szerepet játszik a világ
energiához juttatásában. Az olyan uniós
eszközökből, mint az AKCS–EU energiaügyi pénzügyi mechanizmus, az
EU-Afrika megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos program és az EU–Afrika
Infrastruktúraalap, egyedi projekteket finanszíroztak az afrikai kontinensen. A Bizottság az ágazat finanszírozási szintjét a
magánszektor és a fejlesztési bankok jövőbeli projektekbe történő
bevonásával kívánja növelni. A fejlesztési
biztos tagja az ENSZ főtitkára, Ban Ki Moon által létrehozott, mindenki
számára elérhető fenntartható energiával foglalkozó magas szintű
csoportnak, amely az energiával kapcsolatos programokra próbál pénzeszközöket
mozgósítani a társadalom minden csoportjától. Az
energia a változtatási programban is kulcsszerepet tölt be. A költségvetés-támogatás a változás
mozgatórugója Az uniós költségvetés-támogatás új
megközelítéséről szóló közlemény, amelyet a változtatási programmal együtt
tettek közzé 2011 októberében, a szóban forgó fejlesztési eszköz használatát a
változás mozgatórugójává lépteti elő. A költségvetés-támogatás olyan
támogatási mód, amely partnerségen és kölcsönös elszámoltathatóságon alapuló
párbeszédet, a partnerország államkincstári számlájára irányuló pénzügyi
átutalásokat, teljesítményértékelést és kapacitásfejlesztést jelent. Az új
megközelítésnek lehetővé kell tennie a költségvetés-támogatási
műveletek közötti nagyobb differenciálást, hogy az EU a partnerország
politikai, gazdasági és társadalmi helyzetét jobban tekintetbe véve tudjon
reagálni. Az EU nagyobb hangsúlyt fog helyezni a kölcsönös elszámoltathatóságra
és az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság iránti közös
elkötelezettségre, valamint az átláthatóságra és a költségvetés felügyeletére. Az új pénzügyi keret A Bizottság 2011. júniusi, a 2014-2020 közötti
többéves pénzügyi keretre irányuló javaslatai „Az Európa 2020 stratégia
költségvetése”[5]
közlemény javaslatain alapultak, mely közlemény kiemelte azokat a területeket,
amelyeken az EU fontos szerepet játszhat egy egyre inkább globalizálódó
világban. Az EU továbbra is elkötelezett a millenniumi fejlesztési célok iránt
és aziránt, hogy 2015-re a bruttó nemzeti jövedelem 0,7 %át fordítsák
hivatalos fejlesztési segélyre. Ezen célkitűzések elérését elősegítendő,
a Bizottság a külső fellépésekre fordítandó költségvetés 56,8 milliárd
EUR-ról 70 milliárd EUR-ra való növelését, valamint a magánberuházásokat
ösztönző innovatív pénzügyi eszközök (mint például a hitelek, garanciák,
sajáttőke és a kockázatmegosztási eszközök) fokozódó elterjesztését,
valamint a kedvezményezett országok intézményeinek megerősítését
javasolta. A Bizottság még azt is javasolta, hogy a 79 afrikai, karibi és
csendes-óceáni országgal való együttműködésre szánt Európai Fejlesztési Alap
összegét a hatéves időszakra vonatkozó 23 milliárd EUR-ról hétéves
időszakra 30,3 milliárd EUR-ra emeljék (2011-es árakon számítva), és
továbbra is közvetlenül az EU tagállamai finanszírozzák. Összehangolt
döntéshozatal 2011 volt az
Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének irányítása alatt
álló Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) működésének első éve. 2011-ben
az EKSZ a bizottsági szolgálatokkal együtt kidolgozta a líbiai és tunéziai
válságokra adott közös választ, valamint a többéves pénzügyi keretre vonatkozó
javaslatokat. A 140 uniós küldöttségből álló globális hálózat politikai,
diplomáciai és szakpolitikai munkát végez az EU számára, valamint olyan
tevékenységekkel támogatja a tagállamokat, mint a megosztott jelentéstétel.
Mivel néhány tagállamban a diplomáciai szolgálatok erőforrásait más
prioritásokra csoportosítják át, az uniós küldöttségek hozzáadott értéke abban
rejlik, hogy az EU megfelelő képviseletét az egész világon biztosítják. Ez
nem a tagállami diplomáciai szolgálatok felváltásáról, hanem inkább a források
költséghatékonyabb és hatásosabb felhasználásáról szól, valamint az EU globális
szerepének erősítéséről. Az arab tavasz – a déli
szomszédságpolitikai országok megsegítése 2011 márciusában az EU megerősítette,
hogy támogatja a dél-mediterrán térségben élő embereket abban, hogy
elérjék az emberi jogok nagyobb mértékű tiszteletben tartását, a
demokrácia fokozását és az életkörülmények javulását. Az európai
szomszédságpolitika keretében az EU partnerséget ajánlott fel déli szomszédjainak
a demokrácia és a közös jólét érdekében. Ez a partnerség egy ösztönzőkre
épülő megközelítésen alapul, a reformok mellett elkötelezett partnerek
támogatásával, valamint a politikai megközelítés és a pénzügyi segítségnyújtási
program közötti szorosabb kapcsolat létrehozásával. Ez a déli
szomszédságpolitikai országokban 600 millió EUR átcsoportosításához vezetett a
partnerségben meghatározott alábbi célokra: demokratikus átalakulás, partnerség
a polgárokkal és a civil társadalommal, valamint a fenntartható és inkluzív
növekedés. További 1 milliárd EUR-t bocsátottak az
európai szomszédságpolitika partnerországainak rendelkezésére „Az átalakuló
szomszédság új megközelítése” című 2011. májusi közös közlemény
végrehajtására. A szóban forgó kiegészítő források legnagyobb részét (670
millió EUR) két ernyőprogramon keresztül folyósítják, melyek a
következők: SPRING (A partnerség, a reformok és az inkluzív növekedés
támogatása) a déli szomszédságpolitikai országokban (540 millió EUR 2011-2013-ra)
és az EaPIC (a keleti partnerséggel kapcsolatos integráció és
együttműködés) a keleti szomszédságpolitikai országokban (130 millió EUR a
2012– 13 közötti időszakban). A további összegek fennmaradó részét
túlnyomórészt felsőoktatási programok (Tempus, Erasmus Mundus stb.),
valamint a civil társadalmi szervezetek és nem állami szereplők támogatása
céljára irányozták elő. A Civil Társadalmi Eszközt az EU-tól délre és
keletre fekvő szomszédságpolitikai országokban történő
kapacitásépítés céljából hozták létre a reformok előmozdítására és a
nyilvános elszámoltathatóság növelésére, a 2011. évre 26,4 millió EUR
költségvetéssel. Egy másik program – A földközi-tengeri térség beruházási
biztonsága (ISMED) – is az arab tavasz nagy horderejű eseményeire adott
válaszként készült el. A világ körül A világ körüli kapcsolatok erősítésére 2011-ben
az EU a meglévő együttműködési, kereskedelmi és társulási
megállapodásainak és specializált eszközeinek teljes skáláját használta fel és
mélyítette el. Dél-Szudán 2011 júliusában kikiáltott
függetlensége új uniós küldöttség megnyitását eredményezte a dél-szudáni
Jubában. 800 millió EUR támogatás közös programozásával az EU tagállamai és a
Bizottság a segítségnyújtás koordinációjának és összehangoltságának javításáról
állapodott meg a 2011–2013-as egységes stratégiai dokumentumban, amely kiemelt
figyelmet fordított az egészségügyre, az oktatásra, a vidékfejlesztésre, a
jogállamiság előmozdítására, valamint a vízellátásra és a
szennyvízkezelésre. Ebből az összegből 200 millió EUR az Európai
Fejlesztési Alapból származott. Az Észak-Afrikában történt események rövid és
valószínűleg hosszú távú következményekkel jártak a régió déli
szomszédjaira, különösen a Száhil övben és a szomszédos országokban. Az EU
Stabilitási Eszköze révén válaszolt a régió stabilizációját célzó
erőfeszítések azonnali támogatására irányuló felkérésekre, a (főleg
Líbiába) hazatérő menekültek életfeltételeinek és más kapcsolódó
szükségleteinek biztosítására. A Száhil öv biztonságát és fejlesztését célzó
uniós stratégia a régió hosszabb távú biztonságával és a fejlesztés hatásaival
foglalkozik. A kezdeti, 150 millió EUR összegű támogatási csomag Mali,
Mauritánia és Niger között került felosztásra: fejlesztési és kormányzási
tevékenységekre, ezen belül az egyes országok igazságszolgáltatási
rendszereinek megerősítésére. A régió számos, egymással összefüggő
kihívással néz szembe: a rendkívüli szegénységgel, az éghajlatváltozás
hatásaival, gyakori élelmezési válságokkal, gyors népességnövekedéssel,
instabil kormányzással, korrupcióval, megoldatlan belső feszültségekkel,
az erőszakos szélsőségesség és radikalizálódás kockázatával, tiltott
kereskedelemmel és terrorista támadások veszélyével. A régióban felmerülő legnagyobb kihívások
közé tartoztak 2011-ben az Afrika szarván bekövetkezett élelmezési válságok. Az
EU további összegeket biztosított Etiópiának (13,75 millió EUR), Dzsibutinak
(körülbelül 4,5 millió EUR) és Szomáliának (25 millió EUR). 2011 novemberében
új stratégiai keretet fogadtak el az Afrika szarva térség számára, ezen belül
sor került az Afrika szarváért felelős képviselő kinevezésére, akinek
kezdeti megbízatása Szomáliára és a régióban egyre nagyobb méreteket öltő
kalózkodásra összpontosul. Az EU az Elefántcsontpartnak juttatott támogatását
is növelte: 125 millió EUR-t nyújtott az országnak, hogy segítse az Alassane
Ouattara elnöksége alatt működő új hatóságokat a politikai és
gazdasági stabilitás helyreállításában. Előrelépés történt az EU–Afrika
közös stratégia második cselekvési terve és a nyolc tematikus partnerség végrehajtásában
is. Az európai nyersanyag-kitermelő ágazat és az erdőgazdálkodás
Afrikában végzett tevékenységeinek jobb átláthatóságát biztosító, közelmúltban
hozott uniós intézkedések támogatására a kormányzásról és az emberi jogokról
folytatott párbeszéd céljait szolgáló Afrika–EU platform a természeti
erőforrásokkal való gazdálkodásra tett javaslatokat a konfliktus- és a
konfliktus utáni helyzetekre vonatkozóan. 2011-ben nagy figyelmet kaptak az EU keleti
szomszédjai, akik az EU-ra partnerként, a reformok katalizátoraként és
kedvező gazdasági lehetőségeket vonzó területként tekintenek. A
Varsóban 2011. szeptember 29-30-án megrendezett, második keleti partnerségi
csúcstalálkozón az EU és keleti szomszédjai megújították elkötelezettségüket,
az EU 130 millió EUR összeghatárig további forrásokat helyezett kilátásba a 2012–2013-as
időszakra a reformok iránt elkötelezett partnerek számára. Ukrajna a
csernobili nukleáris baleset 25. évfordulója alkalmából nemzetközi konferenciát
rendezett, melynek eredményeképpen további 550 millió EUR-t irányoztak elő
egy új, biztonságos szarkofág megépítésére, ezzel védve a lakosságot és a
környezetet a sérült 4. csernobili reaktortól. A
Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz keretén belül az EU további 110
millió EUR-t helyezett kilátásba. Közép-Ázsia az EU-ra gazdasági
lehetőségeket nyújtó, szoros politikai szövetségesként és megbízható
partnerként tekint, akire számíthatnak a nemrég elkezdett, nehéz átmeneti
folyamatban. A 2011. április 7-én Taskentben megrendezett EU/Közép-Ázsia
külügyminiszteri találkozón a két fél megújította elkötelezettségét az EU/Közép-Ázsia
stratégia célkitűzései és végrehajtása mellett, a kulcsfontosságú
politikai és társadalmi-gazdasági reformokra szánt forrásokkal a 2012-2013-as
időszakra vonatkozóan. A 2010 májusában Madridban megtartott
EU–Latin-Amerika–Karib-térség (LAC) csúcstalálkozó szorosabb politikai
kapcsolatokat jelzett a LAC-régióval. Az EU a legelső régióközi társulási
megállapodást Közép-Amerikával kötötte meg, és többoldalú kereskedelmi megállapodást
kezdeményezett Kolumbiával és Peruval. Kedvezően haladnak az EU és a
dél-amerikai közös piaci szervezet, a Mercosur közötti társulási
megállapodásról folytatott tárgyalások is. Szintén 2011-ben
nyílt meg az EU-LAC alapítvány székhelye a németországi Hamburgban, a
megnyitóra 2011 novemberében került sor. Az EU a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével
(ASEAN) is intenzívebbé tette kapcsolatait, továbbá a szervezet tíz tagjával
kétoldalú partnerségi és együttműködési, valamint szabadkereskedelmi megállapodásokra
irányuló tárgyalásokat folytatott, és e megállapodások végrehajtásával
erősítette kétoldalú kapcsolatait. . Az Ázsia egészére vonatkozó, az EU
által finanszírozott egyik legsikeresebb projekt a SWITCH Ázsia, amely a
fenntartható termelést és fogyasztást népszerűsítő, több lábon álló
projekt, amely egy sor, a kontinens egészét behálózó kis projektet támogat. A
projekt a környezetbarát gazdaság népszerűsítésével egyidejűleg
hozzájárul a szegénység csökkentéséhez és az életminőség javításához (a
millenniumi fejlesztési célok 1. és 7. pontja). A Karib-térségben az EU számos, 2010-ben
beindított kezdeményezést kísért figyelemmel. Az
EU–CARIFORUM 2010-es csúcstalálkozóján megvitatott EU-Karib-térség közös
stratégia végleges tervezete elkészült az intézményi feldolgozásra, a végleges
tervezet ismertetése 2012-ben várható. Előrelépés
történt az EU-CARIFORUM gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtásában. A régóta várt Karibi Infrastruktúraalapot az
EFA-bizottság a 2012-ben beindítandó karibi beruházási keret formájában hagyta
jóvá. A csendes-óceáni térségben az éghajlatváltozás
jelenti a legnagyobb fenyegetést, ami jelentősen megnehezíti a millenniumi
fejlesztési célok elérését. A 2010 decemberében elindított, az
éghajlatváltozással foglalkozó Csendes-óceán–EU kezdeményezés folytatásaként az
uniós fejlesztési biztos a csendes óceáni térség minisztereivel tartott magas
szintű regionális találkozót (Vanuatu, 2011. március), amely az
éghajlatváltozás kezelését, a szegénység csökkentését, az emberi jogok, a
demokrácia és a nemek közötti egyenlőség előmozdítását célzó,
nagyhatású fejlesztési együttműködés és az összes millenniumi fejlesztési
cél megvalósítása iránti elköteleződést eredményezett. A Bizottság és a
főképviselő várhatóan 2012-ben terjeszti elő „Az EU és a
csendes-óceáni térség közötti fejlesztési partnerség megújítása” című
közös közleményt. A 2011. év során az EU továbbra is vezető
szerepet töltött be az éghajlatváltozás elleni világszintű küzdelemben, és
emellett haladást sürgetett a nemzetközi éghajlat-változási tárgyalásokon.
Teljesítette a gyorsfinanszírozás biztosítására vonatkozó
kötelezettségvállalásait, és a dél-afrikai Durbanban 2011 novemberében
megtartott éghajlat-változási ENSZ-konferenciát megelőzően fokozta
„éghajlat-diplomáciai” tevékenységét. Az EU forrásvíz-projektjei 2004 és 2012 között 272 projekt társfinanszírozására került sor az EU
által létrehozott AKCS Vízalap keretében, amelynek célja a vízellátás, a
higiénia és szennyvízkezelés, valamint a vízgazdálkodás javítása az afrikai,
karibi és csendes-óceáni országokban. Az
alapot eredetileg az EU által nyújtott 700 millió EUR összegű és a spanyol
kormány által nyújtott 12 millió EUR összegű támogatásból hozták létre. A 2002-ben elindított, az Európai Unió szélesebb értelemben vett
vízügyi kezdeményezésének célja továbbra is a különböző eredetű
mozgósítható források fellelése a vízellátás és a szennyvízelvezetés érdekében. 2004 óta az EU már több mint 32 millió embernek
segített jobb minőségű vízhez, több mint 9 millió embernek pedig
szennyvízelvezetési lehetőségekhez jutni. Az
uniós vízügyi kezdeményezés és az EU-AKCS Vízalap eredményeire alapozva az EU
folytatni fogja a nemzetközi együttműködés támogatását és az olyan
újszerű megközelítések előmozdítását, amelyek a vízügy és más
ágazatok – például a mezőgazdaság és az energia – közötti kapcsolatot
erősítik. A változtatási programban a Bizottság hangsúlyozta, hogy az új
politikáknak küzdeniük kell az egyenlőtlenségek ellen, továbbá a szegény
embereket jobban kell támogatni a földhöz, vízhez és energiához való jutásban a
környezet károsítása nélkül. 2003 és 2010
között az EU összesen körülbelül 3 milliárd EUR összeget költött el a vízhez és
a szennyvízelvezetési projektekhez kapcsolódó tevékenységekre. Ez idő alatt az EU megháromszorozta a
vízgazdálkodásra és a szennyvízelvezetésre folyósított fejlesztési segélyek
összegét. A millenniumi fejlesztési célok elérése: A 2011. évi éves jelentés részletesen
tartalmazza, hogy az egyes uniós projektek és programok hogyan segítik elő
a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását az egyes földrészeken és
régiókban. Az EU programokat hozott létre és
speciális eszközöket fejlesztett ki a millenniumi fejlesztési célok
elérhetőbbé tételére, ideértve azokat a célkitűzéseket is, amelyek
tekintetében a legnagyobb a lemaradás, pl. a gyermekek és anyák halálozási
arányát. A 2010. szeptember végén elindított, 1
milliárd EUR költségvetésű, millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos
uniós kezdeményezés első elemének elfogadására 2011 végén került sor. Az
első elem azokra az országokra összpontosít, amelyek a millenniumi
fejlesztési célkitűzéseikhez képest a legjobban le vannak maradva. Az EU
élelmezésfinanszírozási eszköze az élelmezésbiztonságot és élelemellátást is
javítja. 2011 vége előtt ebből az 1
milliárd EUR költségvetésű uniós eszköz segítségével a nem kormányzati
szervezetek és az uniós tagállami ügynökségek 134 projektet, a nemzetközi
szervezetek 69 projektet valósítottak meg, továbbá három regionális projekt és
tíz költségvetés-támogatási intézkedés valósult meg. A változtatási programban a fenntartható
mezőgazdaság, az élelmezésbiztonság és a táplálkozás központi szerepet
foglal el az Unió fejlesztési együttműködési programjában. Azért, hogy az országokat segítsék a nemek közötti
egyenlőséget célzó 3. millenniumi fejlesztési cél elérésében, a Befektetés
az emberekbe elnevezésű uniós tematikus program a nemek közötti
egyenlőséggel kapcsolatos két nagyobb kezdeményezést támogatott 2011-ben:
az egyik a nők társadalmi és gazdasági helyzetének javításáról szólt, a
másik a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos finanszírozás
elszámoltathatóságának növelését célzó, új ENSZ-program. Az emberi
jogok erősítése és a jó kormányzás 2011-ben az EU a
külső eszközeinek és szakpolitikáinak tárházát az emberi jogok és a jó
kormányzás előmozdítására és védelmére, valamint a nemek közötti
egyenlőtlenségek leküzdésére használta. 2011 decemberében a Bizottság és a
főképviselő közös közleményt terjesztett előaz „Emberi jogok és
demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában: Egy
hatékonyabb megközelítés felé”[6]
címmel. Az emberi jogokkal kapcsolatos uniós megközelítés megerősítése
mellett a közlemény célja az emberi jogok előmozdításának helyi
viszonyokhoz történő igazítása, továbbá olyan módszereket tűz ki
célul, amelyekkel lehetővé válna az EU kollektív súlyának kihasználása. Az
új, többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatok keretében megerősítik a
Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszközét, amelynek részét képezi egy, a
civil társadalom világszintű támogatásának növelésére irányuló javaslat. A női nemi szervek megcsonkításának körültekintő
megközelítése Az ENSZ Gyermekalappal (UNICEF) folytatott uniós együttműködés
jelentős sikert ért el olyan kérdésekben, amelyek sok lány életét érintik:
a női nemi szervek megcsonkításának és a gyermekházasságoknak a
visszaszorításában. Az UNICEF által végrehajtott program összesen 3 991 000 EUR
uniós támogatást kap a 2008-től 2012-ig tartó időszakra vonatkozóan. Az Egyiptomot, Eritreát, Etiópiát, Szenegált,
Szudánt és Indiát megcélzó projekt a társadalmi normák és magatartásformák
megváltoztatására összpontosít a vidéki közösségek körében a kényes témákról
helyi szinten tartott oktatás és vitafórum révén, amelyekhez tiszteletnek
örvendő közösségi vezetők közreműködését veszik igénybe. A körültekintő megközelítésnek
köszönhetően Szenegál közel áll ahhoz, hogy elsőként hirdesse ki, az
ország felhagy a hagyományos gyakorlattal. Távlatok A változtatási
program és a költségvetés-támogatásra irányuló kísérő javaslatok a gyorsan
változó világ által támasztott kihívásoknak való megfelelés érdekében
naprakésszé teszik az EU külső és fejlesztési politikáját. A modernizált
program arra törekszik, hogy a fejlesztési együttműködést az emberi
jogokra, a demokráciára, a jó kormányzásra és az inkluzív és fenntartható
növekedésre összpontosítsa. Ebben az összefüggésben fontos területnek számít: a
fenntartható mezőgazdaság, az élelmezésbiztonság, a fenntartható energia,
a magánszektor fejlesztési partnerként való ösztönzése, a méltányos munka és az
alapvető szociális védelem. Általánosan
elismert dolog, hogy az EU tökéletesítheti eszközeit az átalakulóban lévő
társadalmak fenntartható változásának támogatására, a szóban forgó társadalmak
helyzetéhez és szükségleteihez igazítva. Az alacsony jövedelmű országok
különösen érzékenyek a külső sokkhatásokra. A sokkhatások elleni
alkalmazkodóképesség kialakításának elősegítésére a 2011. évi közös
közlemények javasolták, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a hazai bevételek
mozgósítására, a társadalmi védőhálók megerősítésére, a közkiadások
hatékonyságának növelésére és a gazdaságok diverzifikálására irányuló
intézkedésekre. Időre lesz azonban szükség, hogy ezek a politikák
kifejthessék jótékony hatásaikat. A Bizottság tanulmányozni fogja annak a
lehetőségét, hogy a világ többi részére is kiterjesszék az olyan innovatív
projekteket, mint a SPRING. Rövid távú
mechanizmusokra van szükség annak elősegítésére, hogy a fejlődő
országok a külső gazdasági és pénzügyi sokkhatásokra megfelelő válaszokat
adjanak. A gazdasági visszaeséssel küzdő országoknak szánt FLEX-eszköz, az
élelmezésfinanszírozási eszköz és a sebezhetőségi FLEX-mechanizmus
(V-FLEX) végrehajtásával nyert tapasztalatokra építve a Bizottság további,
sokkhatás-elnyelő mechanizmusok kifejlesztésén dolgozik. A millenniumi
fejlesztési célok elérése és az azokat követő keret továbbra is
kulcsfontosságú kérdés marad 2012-ben az ENSZ millenniumi fejlesztési célok
következő, 2013-ban sorra kerülő felülvizsgálata fényében. [1] COM(2011) 637 végleges [2] COM(2011) 638 végleges [3] Valószínűleg az Előcsatlakozási Támogatási
Eszközből részesülő tagjelölt országok és az Európai Unió potenciális
tagjelölt országai kivételével. [4] 1080/2011/EU határozat. [5] COM(2011) 500 végleges [6] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0886:FIN:HU:PDF