This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0931
Proposal for a COUNCIL DECISION on the adoption of a Supplementary Research Programme for the ITER project (2014-2018)
Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az ITER projektre vonatkozó kiegészítő kutatási program (2014–2018) elfogadásáról
Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az ITER projektre vonatkozó kiegészítő kutatási program (2014–2018) elfogadásáról
/* COM/2011/0931 végleges - 2011/0460 (NLE) */
Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az ITER projektre vonatkozó kiegészítő kutatási program (2014–2018) elfogadásáról /* COM/2011/0931 végleges - 2011/0460 (NLE) */
INDOKOLÁS
1.
A JAVASLAT HÁTTERE
A tanácsi határozat elfogadására irányuló
mellékelt javaslat célja az ITER projekthez a 2014–2018. időszakban
nyújtandó EU-hozzájárulás finanszírozási rendjének megállapítása és ennek
érdekében egy, az Euratom-Szerződésen alapuló „kiegészítő kutatási
program” elfogadása. Az ITER projekt[1] fő célja egy kísérleti fúziós reaktor
megépítése és üzemeltetése. Az ITER óriási lépést jelent a magfúzió mint
fenntartható energiaforrás demonstrálása felé. Nagy előnyeinek: a hatalmas
mennyiségekben rendelkezésre álló üzemanyagkészleteknek és a technológia CO2-kibocsátás-mentességének
köszönhetően a magfúzió nagymértékben hozzájárulhat az EU hosszú távú
energiaügyi stratégiájának megvalósításához. A magfúzió hasznosítása sokkal
biztonságosabb, mint a hagyományos atomenergiáé. Az ITER része a stratégiai
energiatechnológiai tervnek (SET-terv), és az Európa 2020 stratégia
megvalósításához is hozzájárul, hiszen a csúcstechnológiát képviselő
európai vállalkozások globális versenyelőnyhöz juttatják az EU-t ebben az
ígéretes ágazatban. Az ITER projekt végrehajtása az Európai
Atomenergia-közösség (Euratom) és hat további fél: Dél-Korea, India, Japán,
Kína, Oroszország és az USA között létrejött, az ITER projekt közös
megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete
létrehozásáról szóló nemzetközi megállapodás (a továbbiakban:
ITER-megállapodás)[2]
alapján történik. Ez a jogilag kötelező megállapodás létrehozta az ITER
Szervezetét, amely – nemzetközi jogi értelemben teljes értékű jogi
személyiséggel rendelkező szervezetként – felelős az ITER projekt
közös megvalósításáért. Az Euratomot az ITER-rel összefüggő különböző
testületekben, különösen pedig a projekt első számú irányító szervében, az
ITER Tanácsában a Bizottság képviseli. Azoknak a tárgyalásoknak a keretében,
amelyeknek az volt a célja, hogy az ITER-ben részes többi fél hozzájárulását
adja az ITER Európában történő megvalósításához, az Euratom és Japán
kétoldalú megállapodást kötött egymással különböző, az úgynevezett tágabb
megközelítés keretében közösen folytatandó kiegészítő magfúzió-kutatási
tevékenységek elvégzéséről.[3] Mint a létesítménynek otthont adó és az
építési szakasz költségeihez legnagyobb mértékben (a teljes összeg 5/11-ének,
azaz durván 45%-ának erejéig) hozzájáruló félé, az Euratom felelőssége és
kötelezettségei speciálisak, így egyebek mellett azt sem teheti meg, hogy egyoldalúan
felmondja az ITER-megállapodást. Az ITER projekthez az EU által nyújtandó
finanszírozással kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása a Tanács 2007.
március 27-én kelt határozatával[4]
létrejött Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás („Fusion
for Energy”) feladata. A közös vállalkozás igazgatótanácsában a tagok
mindegyike: az Euratom, a 27 tagállam és Svájc egyaránt rendelkezik
képviselettel. Az EU által az ITER projekthez nyújtott hozzájárulás
elsősorban a közös vállalkozás által beszerzett és az ITER Szervezetének
az építés során „természetben” átadott nagyobb rendszerek és komponensek
formájában jelenik meg. A közös vállalkozás mentesítése a költségvetés
végrehajtására vonatkozó felelősség alól az Európai Parlament hatáskörébe
tartozik. Az ITER építésének egyik fontos
jellegzetessége a különleges műszaki kihívás, amely benne rejlik. A
projekt mind méretét, mind komplexitását tekintve rendkívüli, megvalósításához
építő-, gépész- és villamosmérnökök, valamint atomenergetikai szakemberek
összefogására van szükség. Az ITER ugyanakkor közös vonásokat is mutat a
többi nagyszabású uniós érdekű projekttel: az EU-költségvetés méretéhez
képest aránytalanul sokba kerülhet, és szinte elkerülhetetlen, hogy túl ne
terjeszkedjék az eredeti költségkalkuláción. A költségvetés menet közbeni
megnövelése iránti igény vagy az eredetileg más prioritásokra előirányzott
források részbeni átcsoportosításával, vagy a többéves pénzügyi keret
határainak kitolásával elégíthető ki. Ezeket a megoldásokat az Európai Parlament
is megkérdőjelezte. Az átcsoportosítás ráadásul csak hosszú és bonyolult
intézményközi egyeztetések árán lehetséges, ami növeli annak a kockázatát, hogy
az EU teljesíteni tudja-e nemzetközi szinten vállalt kötelezettségeit. Ez a modell nem fenntartható: másféle
megközelítésre van szükség, olyanra, amely hosszú távú bizonyosságot ad e nagy
kihívást jelentő projekt számára. Ezért az Európa 2020 stratégia
költségvetéséről 2011. június 29-én elfogadott közleményében[5] a
Bizottság azt javasolta, hogy az ITER projekthez nyújtandó EU-hozzájárulás
finanszírozása 2013 után a többéves pénzügyi kereten kívül történjék. Ennek
megfelelően a Bizottság most javaslatot terjeszt elő az
Euratom-Szerződés alapján annak a kiegészítő kutatási programnak a
létrehozására, amely a 2014-től 2018-ig tartó időszakban biztosítja
az EU által az ITER projekthez nyújtandó hozzájárulás rendelkezésre állását. Megjegyzendő, hogy az
Euratom-Szerződés a kutatási programok időtartamát öt évben
korlátozza. Az ITER-megállapodás értelmében az ITER projekt tervezett
időtartama 35 év, azaz a projekt 2041-ig fog tartani; ebből
következően a projekthez nyújtandó EU-hozzájárulás finanszírozásának
biztosítása a későbbiekben további tanácsi határozatok elfogadását fogja
szükségessé tenni. 2. A JAVASLAT TÁRGYA A javasolt kiegészítő kutatási program az
ITER létesítmény építéséhez szükséges hozzájárulásokra, a berendezések és a
szerelvények beszerzésére, a projektnek az építés időtartama alatt
történő műszaki és adminisztratív támogatására, a létesítmény üzembe
helyezésére és üzemeltetésének kezdeti szakaszára, valamint más, az ITER-rel
kapcsolatos tevékenységekre, így különösen a tágabb megközelítés keretében
végrehajtandó tevékenységekre terjed ki. Az Euratom az ITER Szervezetét létrehozó
nemzetközi megállapodás és a Fusion for Energy közös vállalkozást létrehozó
tanácsi határozat rendelkezéseinek megfelelően a jövőben is részt
vesz az ITER Szervezete és a közös vállalkozás irányításában, vezetésében és
munkaerővel való ellátásában. 3. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLATOK A javaslat maradéktalanul figyelembe veszi a
„Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő Euratom
kutatási és képzési program (2014–2018) előkészítése kapcsán a „Kihívásból
lehetőség: az európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös
stratégiai kerete felé” című zöld könyv[6] alapján lefolytatott széles körű
nyilvános konzultáció keretében beérkezett észrevételeket. Az ITER-rel mind a konzultáció, mind pedig a hatásvizsgálathoz
kapcsolódó belső és külső értékelések foglalkoztak. A hatásvizsgálat
arra a megállapításra jutott, hogy az ITER-hez társuló előnyök, amelyek
egyensúlyba hozzák a projekt tudományos, műszaki és pénzügyi kockázatait,
hosszú távon a fúziós energia kereskedelmi szintű hasznosításában, rövid
távon pedig az iparra gyakorolt jótékony versenyképességi hatásokban
érthetők tetten. A 2011. június 29-i közlemény alapján több
különböző lehetőséget is megvizsgáltunk az ITER projektnek a többéves
pénzügyi kereten kívüli finanszírozására. A
tagállami hozzájárulásokból finanszírozott kiegészítő kutatási program
létrehozása biztosítja – elsősorban nemzetközi partnereink előtt – a
projekt folytonosságát, és egyúttal az
ITER-megállapodás újratárgyalásával kapcsolatos komplex és több szempontból
bizonytalan folyamatot is szükségtelenné teszi. 4. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A kiegészítő kutatási program jogalapja
az Euratom-Szerződés 7. cikke. Az ötéves
időtartamú kiegészítő kutatási program elfogadása egy külön ezt a
célt szolgáló tanácsi határozat útján történik. 5. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A tanácsi határozat elfogadására irányuló
javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás bemutatja a kiegészítő kutatási
keretprogram végrehajtásának költségvetési vonzatait, valamint a szükséges humán-
és igazgatási erőforrásokat. 2011/0460 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az ITER projektre vonatkozó kiegészítő
kutatási program (2014–2018) elfogadásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget
létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére,[7] tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére,[8] mivel: (1)
Az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az
ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló
nemzetközi megállapodást[9]
(a továbbiakban: ITER-megállapodás) 2006. november 21-én írta alá az Európai
Atomenergia-közösség (Euratom), az Amerikai Egyesült Államok, az Indiai
Köztársaság, Japán, a Kínai Népköztársaság, a Koreai Köztársaság és az
Oroszországi Föderáció. Az ITER-megállapodás létrehozza az ITER Nemzetközi
Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét (a továbbiakban: ITER Szervezete), amely
teljes körű felelősséggel tartozik az ITER-hez kapcsolódó
létesítmények építéséért, üzemeltetéséért, hasznosításáért és üzemen kívül
helyezéséért. (2)
Az ITER-megállapodás értelmében a részes felek az
ITER Szervezetének nyújtandó hozzájárulásukat erre alkalmas jogalanyokon,
úgynevezett „belső ügynökségeken” keresztül teszik meg. Az Euratom
részéről az ITER Szervezete felé fennálló kötelezettségek teljesítése a
Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és
részére kedvezmények nyújtásáról szóló, 2007. március 27-i 2007/198/Euratom
tanácsi határozattal[10]
létrehozott európai belső ügynökség feladata. (3)
Azoknak a tárgyalásoknak a keretében, amelyek során
az Unió meg kívánta szerezni a többi ITER-partner támogatását ahhoz, hogy az
ITER Európában épülhessen meg, az Európai Atomenergia-közösség és Japán
kormánya 2007-ben megállapodást[11]
kötött egymással a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés
keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról, amelyben a felek
olyan, a magfúzió kutatása területén Japánban közösen végrehajtandó kiegészítő
tevékenységeket határoztak meg, amelyek biztosítják az ITER hatékony
üzemeltetésének gyors megkezdését. A tágabb megközelítés keretében folytatott
és az ITER-rel összefüggő más tevékenységek mind a
Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozáson keresztül
valósulnak meg. A tágabb megközelítés keretében folytatott tevékenységek
finanszírozását az Euratom részéről elsősorban a
Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás egyes tagjai által
természetben nyújtott hozzájárulások, másodsorban pedig az Euratom
költségvetése biztosítja. (4)
Az ITER becsült építési költségei nagyobbnak
bizonyultak, mint amit a 2001-es előzetes becslések alapján az
ITER-megállapodás figyelembe vett. Az ITER projekt helyzetéről és a
továbbhaladás lehetséges irányairól 2010. július 12-én elfogadott
következtetésiben az Európai Unió Tanácsa 2008-as értéken 6,6 milliárd EUR-ban
korlátozta az ITER építéséhez nyújtható európai hozzájárulás összegét. A
következtetések értelmében az európai hozzájárulást 80%-ban az Euratomnak,
20%-ban pedig Franciaországnak kell biztosítania, és célja az építési
költségek, a folyó kiadások és az előre nem látható költségek fedezése. Az
említett következtetések alapján a Bizottság javaslatot terjesztett elő a
költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és
eredményességéről szóló, a 2007–2013. időszakra vonatkozó 2006. május
17-i többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó intézményközi megállapodás[12]
módosítására annak érdekében, hogy az ITER a 2012–2013. időszakban további
forrásokhoz juthasson. (5)
A 2013 utáni időszak vonatkozásában a
Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében[13] azt
javasolta, hogy az ITER projekt finanszírozása a többéves pénzügyi kereten
kívül történjék. Ennek érdekében a 2014-től 2018-ig terjedő
időszakra kiegészítő kutatási programot kell elfogadni az ITER
projekt céljaira. (6)
Az ITER projektre vonatkozó kiegészítő
kutatási programot az Európai Unió általános költségvetéséhez nyújtott
GNI-alapú sajátforrás-hozzájárulás számításához meghatározott, az egyes
tagállamok bruttó nemzeti jövedelmére (GNI) alkalmazott lehívási mérték alapján
a tagállamok által rendelkezésre bocsátott hozzájárulásokból kell
finanszírozni. A hozzájárulásokat az Európai Unió általános költségvetésébe kell
befizettetni, és a program címzett bevételeként kell kezelni. Lehetővé
kell továbbá tenni, hogy a programhoz azok a harmadik országok is nyújthassanak
hozzájárulást, amelyek a szabályozott magfúzió területén saját kutatási
programjaik és az Euratom programjai társulásának létrehozása céljából
együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal. (7)
Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések
útján a teljes finanszírozási ciklusra kiterjedően védeni kell, és ennek
érdekében gondoskodni kell a szabálytalanságok megelőzéséről,
feltárásáról és kivizsgálásáról, az eltűnt, a jogtalanul kifizetett és a
szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetéséről, valamint
szükség esetén szankciók alkalmazásáról. (8)
A Tudományos és Műszaki Bizottság véleményt
alkotott a Bizottság számára a „Horizont 2020” kutatási és innovációs
keretprogramot kiegészítő Euratom kutatási és képzési programról
(2014–2018). Az ITER-rel kapcsolatos tevékenységek tudományos és műszaki
tartalma nem változott e kiegészítő kutatási programban, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A 2014. január 1-jétől 2018. december
31-ig terjedő időszakra létrejön az ITER projektre vonatkozó
kiegészítő kutatási program (a továbbiakban: program). A programból az
Európai Atomenergia-közösség (Euratom) által az ITER Szervezete részére
nyújtandó hozzájárulások rendelkezésre bocsátáshoz szükséges tevékenységeket és
az ITER-rel összefüggő egyéb tevékenységeket kell finanszírozni, beleértve
azokat is, amelyek az ITER létesítményeinek építéséhez, üzemeltetéséhez és hasznosításához
szükségesek. A program tudományos és technológiai célkitűzését, indoklását
és tevékenységét a melléklet ismerteti. 2. cikk A programot legfeljebb 2573 millió EUR
(jelenlegi értéken) összegű hozzájárulás útján, a 3. cikkben meghatározott
módon kell finanszírozni. 3. cikk A programot a tagállamok által rendelkezésre
bocsátott hozzájárulásokból kell finanszírozni, amelyek összegét az Európai
Unió általános költségvetéséhez nyújtott GNI-alapú sajátforrás-hozzájárulás
számításához meghatározott, az egyes tagállamok bruttó nemzeti jövedelmére
(GNI) alkalmazott lehívási mérték alapján kell megállapítani. Ezeket a
hozzájárulásokat a(z) XX/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[14] (az
új költségvetési rendelet) XX. cikke értelmében a program külső
címzett bevételének kell tekinteni. 4. cikk A programhoz olyan harmadik országok is
nyújthatnak hozzájárulást, amelyek a szabályozott magfúzió területén saját
kutatási programjaik és az Euratom programjai társulásának létrehozása céljából
együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal (a továbbiakban:
társult országok). A társult országok hozzájárulásának összegét
az Euratommal a szabályozott magfúzió területén kötött vonatkozó
együttműködési megállapodásban kell meghatározni. 5. cikk A programot a Bizottság a(z) XXXX/2012/EU
rendelettel (az új költségvetési rendelettel) összhangban hajtja végre. A Bizottság a(z) XXXX/2012/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (az új költségvetési rendelet) XX. cikkével
összhangban jogosult feladatokat átruházni a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER
Európai Közös Vállalkozásra.[15] 6. cikk (1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel
– csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző
intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén
a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén
hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az
Unió pénzügyi érdekei az e határozat alapján finanszírozott cselekvések
végrehajtása során ne sérüljenek. (2) A Bizottság és képviselői, valamint a
Számvevőszék – dokumentumok vizsgálata, valamint helyszíni
ellenőrzések és vizsgálatok útján – jogosult ellenőrzéseket végezni
az e határozat alapján uniós forrásból származó támogatásokban részesülő
kedvezményezetteknél, valamint az e határozat alapján uniós forrásokban
részesülő vállalkozóknál, alvállalkozóknál és más harmadik feleknél. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF)
jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett
gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben
előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és
vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e az uniós
finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal
vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes
cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti. Az első és a második albekezdés sérelme
nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi
szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, valamint az e
határozat végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban,
támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell
arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett
helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat. 7. cikk Ez a határozat Az Európai Unió Hivatalos
Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Rendelkezéseit 2014. január 1-jétől kell
alkalmazni. 7. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a
címzettjei. Kelt […]-ban/ben, […]-án/-én. a
Tanács részéről az
elnök MELLÉKLET AZ
ITER PROJEKTRE VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ KUTATÁSI PROGRAM TUDOMÁNYOS ÉS
TECHNOLÓGIAI CÉLKITŰZÉSE, INDOKLÁSA ÉS TEVÉKENYSÉGE Tudományos és technológiai
célkitűzés Az ITER projektre vonatkozó kiegészítő
kutatási program célja az ITER megvalósítása, ami jelentős lépés a
magfúzió elvén alapuló biztonságos, fenntartható, környezettisztelő és
gazdaságilag életképes erőművi reaktor-prototípusok létrehozása felé.
A célkitűzés teljesítését szolgáló
stratégia első számú prioritása az ITER (nagyméretű kísérleti
létesítmény a fúziós energiatermelés tudományos és műszaki
megvalósíthatóságának demonstrálására), majd ezt követően egy
demonstrációs fúziós erőmű megépítése. Indoklás A fúziós energia néhány évtizeden belül nagyban
hozzájárulhat az Unió fenntartható és biztonságos energiaellátásának
biztosításához. Sikeres fejlesztés esetén a fúziós energia biztonságos,
fenntartható energiaforrást jelenthet. A fúziós energiára irányuló K+F nemzetközi
dimenziója az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetében, valamint
a Japán kormánya és az Euratom között a fúziós energia kutatása területén a
tágabb megközelítés keretében folytatandó, az ITER-rel kapcsolatos
tevékenységeket kiegészítő tevékenységekről létrejött megállapodásban
ölt testet. Tevékenység Az ITER projektre vonatkozó kiegészítő
kutatási program a 2007. március 27-i 2007/198/Euratom tanácsi határozattal
összhangban a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás
(„Fusion for Energy”) tevékenységéhez az Euratom által nyújtandó finanszírozás
rendelkezésre bocsátásáról gondoskodik. A fúziós energia területén a 2014-től
2018-ig terjedő időszakban a következő tevékenységeket kell
végrehajtani: a) rendelkezésre kell bocsátani az Euratom
hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete részére,
beleértve az ITER komponenseinek és tenyészköpeny-tesztmoduljainak beszerzésére
irányuló eljárások megalapozásához szükséges K+F-tevékenység elvégzését is; b) rendelkezésre kell bocsátani az Euratom
hozzájárulását a tágabb megközelítés keretében Japánnal együtt folytatott
tevékenységekhez; c) szükség szerint egyéb, a demonstrációs reaktor
és a kapcsolódó létesítmények tervezésének megalapozásához szükséges
tevékenységeket kell végezni. Az ITER projektre vonatkozó kiegészítő
kutatási program ezen túlmenően kiterjed a „Fusion for Energy” közös
vállalkozás működésére, a kapcsolódó igazgatási és
humánerőforrás-ügyi feladatok ellátására, valamint az általános technikai
és adminisztrációs támogatásra is. A fentiekben felsorolt tevékenységek
végrehajtását szolgáló részletes munkaprogramokat évenkénti gyakorisággal a
„Fusion for Energy” közös vállalkozás igazgatótanácsa fogja elfogadni. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás /
tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek)
1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás
időtartama 1.7. Tervezett igazgatási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre
vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok
megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése
3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe
A
Tanács határozata az ITER projektre vonatkozó kiegészítő kutatási program
(2014–2018) elfogadásáról
1.2.
A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai területek[16]
–
XX XX ITER
1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő
intézkedést követő új intézkedésre irányul[17] ý A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések
Az
ITER-re vonatkozó kiegészítő kutatási program (a továbbiakban: program)
célkitűzése az energiarendszer biztonságos és hatékony hosszú távú
szén-dioxid-mentesítéséhez való hozzájárulás. A program az Európa 2020
stratégia és az innovatív Unióra vonatkozó kiemelt kezdeményezés
megvalósításához is hozzájárul azáltal, hogy támogatja a csúcstechnológiát
képviselő európai vállalkozások mobilizálását, melyek ezen keresztül a
„Fusion for Energy” közös vállalkozás (a továbbiakban: F4E) beszerzési
szerződéseiben való részvétel útján új készségekre és gyártási
képességekre tesznek szert.
1.4.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás
/ tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek) a közvetett cselekvések esetében
Az
Euratom hozzájárulásának rendelkezésre bocsátása az ITER Szervezete részére az
ITER-létesítmények építéséhez, üzemeltetéséhez és hasznosításához, valamint az
ITER-rel összefüggő más tevékenységekhez. A
tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek):
1.4.3.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú
irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek) a Közös Kutatóközpont közvetlen cselekvései esetében
Tárgytalan.
1.4.4.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.. A
kiegészítő kutatási program biztosítja a lehetőséget arra, hogy
Európa rendelkezésre bocsássa hozzájárulását az ITER nemzetközi
együttműködésben történő sikeres megépítéséhez. Mivel Európának kell
a legnagyobb mértékben hozzájárulnia a projekthez (az építési költségek 45%-át
kell állnia), a program hatásai legnagyobb mértékben Európában fognak
jelentkezni. Ezek a hatások részben rövid távúak (versenyképességi előnyök
az európai ipar számára), részben pedig hosszú távúak (Európa vezető
szerephez jut a fúziós energia kereskedelmi hasznosításában). A
projekt az ITER-rel összefüggő tevékenységek természete miatt
(csúcstechnológiát képviselő komponensek és épületek beszerzése), melyek
mindeddig példátlan ipari összefogást tesznek szükségessé építő-, gépész-
és villamosmérnökök, valamint anyagtudományi és atomenergetikai szakemberek
között, már most is kedvező hatást gyakorol az ipar versenyképességére és
a foglalkoztatásra. Az ITER-hez a Közösség részéről nyújtandó hozzájárulás
több mint háromnegyede magánszektorbeli vállalkozások közreműködését
igényli. Közvetlenül az ITER-nek köszönhetően jelentős számú új
munkahely jön létre Európában, mivel a kiadások jelentős része
K+F-tevékenységet és mérnöki munkát finanszíroz, melyek fajlagosan lényegesen
több munkaerőt igényelnek, mint a hagyományos termékgyártás. Hosszú
távon az ITER egyedülálló lehetőséget kínál arra, hogy a csúcstechnológiát
képviselő európai iparágak és az építőipari vállalkozások globális
versenyelőnyre tegyenek szert, és vezető szerephez jussanak az
első generációs fúziós erőművek tervezésében és nemzetközi
szintű kereskedelmi hasznosításában.
1.4.5.
Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat. Az
ITER építéséhez rendelkezésre bocsátandó európai hozzájárulás kapcsán elért
előrehaladás mérését szolgáló mutatók az F4E által kitűzött
mérföldkövek teljesítéséhez kapcsolódnak, tekintettel arra, hogy ez a közös
vállalkozás végzi az egyes komponensek beszerzését és „természetbeni hozzájárulás”
formájában történő rendelkezésre bocsátását az ITER építéséhez. Az
F4E a projekttervében az ITER építése során végzendő valamennyi
beszerzéshez kitűzött mérföldköveket. A mérföldkövek teljesítésének
menetrendjét az F4E általános munkaterve és éves munkaprogramjai határozzák
meg, míg a tényleges teljesítésekről a közös vállalkozás irányító
testülete (igazgatótanácsa) és az EU Tanácsa számára rendszeres jelleggel
összeállított jelentések tartalmaznak információkat.
1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)
Az
Európa 2020 stratégia költségvetéséről 2011. június 29-én elfogadott
közleményében a Bizottság azt javasolta, hogy az ITER projekthez nyújtandó
EU-hozzájárulás finanszírozása 2013 után a többéves pénzügyi kereten kívül
történjék. Ez a kiegészítő kutatási program ezt a javaslatot önti jogi
formába.
1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték
Az
ITER és a hozzá hasonló projektek kockázatai, költségei és hosszú időtávja
lehetetlenné teszi a tagállami, de még az EU-szintű fellépést is. Ezért a
projekt végrehajtásához világméretű keret kialakítására volt szükség. A
nemzetközi összefogás keretében Európa által vállalt fellépés megosztja a
kockázatokat, és olyan méretgazdaságosságot és kiterjedtséget biztosít, amely
másként nem volna elérhető.
1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága
A
közös európai tóruszra (JET) vonatkozó projekt bebizonyította, hogy az Euratom
hatékonyan és a tudományos és ipari előnyök maximalizálása mellett képes
koordinálni a magfúzió területén a nagyszabású kutatási létesítmények építését
és üzemeltetését. Az ITER építése azonban mindeddig példátlan mértékű
vállalkozás, amely rendkívüli globális összefogást tesz szükségessé.
1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel
A
program szinergikus viszonyban van és jól kiegészíti a magfúzióval kapcsolatos
kutatási tevékenységeket, valamint a „Horizont 2020” keretprogramot
kiegészítő majdani Euratom kutatási és képzési programot (2014–2018). Az e
keretben végrehajtandó cselekvések nagymértékben elősegítik különösen az
ITER építését és üzemeltetését, és a kockázatok mérséklése szempontjából is
fontosak. A 2012–2013. időszakra vonatkozó Euratom kutatási keretprogram
magfúzióval kapcsolatos kutatási tevékenységei szintén nagyban hozzájárulnak a
program tevékenységéhez.
1.6.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
ý A
javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik –
ý A javaslat/kezdeményezés
időtartama: 2014. január 1-jétől 2018. december 31-ig –
ý Pénzügyi hatás:
2014-től 2026-ig ¨ A
javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik –
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-től ÉÉÉÉ-ig, –
azt követően: rendes ütem.
1.7.
Tervezett igazgatási módszer(ek)[18]
ý Centralizált igazgatás
közvetlenül a Bizottság által
ý Centralizált igazgatás
közvetetten a következőknek történő
hatáskör-átruházással: –
¨ végrehajtó ügynökségek –
ý a Közösségek által
létrehozott szervek[19] –
¨ tagállami közigazgatási /
közfeladatot ellátó szervek –
¨ az Európai Unióról szóló
szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott,
a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő
jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott igazgatás a tagállamokkal ¨ Decentralizált igazgatás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi
szervezetekkel közös igazgatás (nevezze meg) Egynél több igazgatási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések: Az
igazgatási feladatokat a Bizottság szervezeti egységei, valamint a
Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás („Fusion for
Energy” – F4E) fogja ellátni. Az Euratomot mind az ITER Szervezete, mind az F4E
legfelső szintű szerveiben a Bizottság képviseli.
2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
A
program végrehajtása az F4E-n keresztül történik, amely az Euratom
részéről az ITER projekthez és az ITER-rel összefüggő más, például a
tágabb megközelítés keretében Japánnal közösen folytatott tevékenységekhez
nyújtandó hozzájárulás közvetítését végzi. A
Bizottság részt vesz az F4E és az ITER Szervezete döntéshozó szerveinek
munkájában. Nemzetközi
szinten a Bizottság képviseli az Euratomot az ITER Szervezete döntéshozó
szervében, az ITER Tanácsában, és részt vesz az ITER Tanácsa mellett
működő tudományos és műszaki tanácsadó bizottság és igazgatási
tanácsadó bizottság munkájában. Ami
az F4E irányítását és vezetését illeti, a Bizottság tagja a közös
vállalkozásnak, és az Euratom nevében részt vesz annak irányító testületei: az
igazgatótanács, a végrehajtó bizottság, a műszaki tanácsadó bizottság, az
igazgatási és pénzügyi bizottság és az elnökség munkájában.
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések
A
teljesítések minőségének maximalizálását és az erőforrás-felhasználás
hatékonyságának optimalizálását külön nyomonkövetési rendszer biztosítja. A
nyomon követés és a jelentéstétel az F4E-re és az ITER Szervezetére
alkalmazandó ilyen tárgyú szabályokon alapul, amelyek értelmében valamennyi
fontos dokumentumot jóvá kell hagynia az illetékes irányító szervnek. A
Bizottság e szerveken keresztül követi nyomon és vizsgálja felül az ITER
projekt megvalósítását célzó tevékenységeket meghatározó dokumentumokat: a
munkaprogramokat, az éves jelentéseket, a projektterveket, a
forrásigényterveket, a humánpolitikai terveket, a költségvetéseket, a pénzügyi
beszámolókat stb. Az
F4E-nél folyamatban van a projektvezetési és jelentéstételi folyamatok
kialakítása, melyek teljes mértékben integrálni fogják az igazgatótanács felé
való jelentéstételt biztosító rendszer különböző aspektusait. Az
F4E a 2010. július 12-i tanácsi következtetéseknek (tervezet: 11902/10 RECH 255
ATO 38 BUDGET 45; elfogadott szöveg: 11821/10 ADD 1) megfelelően minden
évben beszámol a Tanácsnak a költség-visszaszorítási és takarékossági terv
végrehajtásában elért előrehaladásról, a közös vállalkozás és az ITER
projekt helyzetéről és vezetéséről, valamint az éves költségvetés
keretében előirányzott tevékenységek megvalósításáról. A
Tanács következtetéseire reagálva az F4E felkért egy független szakértőt
arra, hogy az elkészült jelentések alapján évente egyszer értékelje a projekt
helyzetét, és fogalmazzon meg szakvéleményt az F4E igazgatótanácsa és a
Versenyképességi Tanács számára. Az
F4E és a Bizottság aláírt továbbá egy igazgatási megállapodást, mely
meghatározza, hogyan és milyen feltételekkel utalja át a Bizottság a Közösség
pénzügyi hozzájárulását az F4E-nek.
2.2.
Irányítási és kontrollrendszer
A
Bizottság részt vesz az ITER Szervezete döntéshozó testületeinek és az F4E
irányító szerveinek munkájában. A
Bizottság szintjén a közös vállalkozással kapcsolatos feladatok ellátásáért
felelős főigazgatóság nyomon fogja követi és felügyelni fogja
mindazokat a kezdeményezéseket, különös tekintettel a pénzügyi
jellegűekre, amelyek szükségesek az ITER projekt hatékony
megvalósításához. A
Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) – a szolgálat
főigazgatója és az F4E által közösen megállapított rend szerint –
2012-től az F4E-nél is el fogja látni a belső ellenőrzési
feladatokat. Az
Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) az F4E-vel és személyzetével szemben azonos
jogkörökkel rendelkezik, mint a Bizottság szervezeti egységeivel szemben. Ami
az F4E irányítását illeti, a közös vállalkozás igazgatótanácsa a Bizottság
javaslatára 2011 májusának végén több intézkedést is elfogadott az F4E
irányításának és vezetésének javítására. Ezen intézkedések között szerepelt egy
igazgatási és pénzügyi bizottság létrehozása, amely igazgatási és pénzügyi
kérdésekben észrevételeket és ajánlásokat fogalmaz meg az igazgatótanács
számára; az elnökség felállítása, amely előkészíti az igazgatótanács
üléseit és döntéseit; valamint a végrehajtó bizottság feladatkörének
átalakítása, amely így a jövőben az F4E által bonyolított beszerzésekre
fog összpontosítani. A
közös vállalkozás új igazgatója 2011. január 1-jén új, projektorientáltabb szervezeti
struktúrát vezetett be, amelyben megerősödtek a pénzügyi jellegű
tevékenységek. Az
F4E pénzügyi szabályzata hasonló a Bizottságéhoz, és a benne foglalt beszerzési
eljárások egyenértékűek a Bizottságra irányadó standardokkal. Az F4E által kötött szerződések – a közös
vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban – tartalmazzák az F4E
költségvetésének felhasználására vonatkozó felügyelettel és ellenőrzéssel
kapcsolatos rendelkezéseket. Az F4E a
Számvevőszék állásfoglalásait követve és azoknak megfelelően
nemrégiben átalakította pénzügyi szabályzatát. Az
F4E az igazgatótanácsnak és az Európai Parlamentnek tartozik
felelősséggel, és – a Tanács ajánlása alapján – az Európai Parlament
mentesíti a közös vállalkozást minden évben a költségvetés végrehajtására
vonatkozó felelősség alól is. Az Európai Számvevőszék évente kétszer
auditot végez az F4E-nél, és ennek alapján – az éves mentesítési eljárás
keretében – jelentést készít a Bizottság, a Tanács és a Parlament részére. Az
F4E és az ITER közös igazgatási tevékenységei (például a közös beszerzések)
esetében a Bizottság a jövőben is biztosítani fogja, hogy a partnerek
számviteli, belső ellenőrzési, audit- és közbeszerzési eljárásai
összeegyeztethetők legyenek az EU szabályaival és standardjaival. Ennek
kapcsán figyelembevételre kerülnek a Számvevőszék által korábban
megfogalmazott ajánlások.
2.2.1.
A belső ellenőrzés kerete
A
belső ellenőrzések keretét a következők alkotják: 1.
a Bizottság belső ellenőrzési szabályai, amelyeket az ITER projektért
felelős bizottsági főigazgatóság mindenkor figyelembe vesz, amikor az
F4E-vel kapcsolatos határozatait – és különösen a pénzügyi jellegűeket –
elfogadja; 2. az F4E jelenleg kialakítás alatt álló
belső ellenőrzési szabályai, amelyek rendszeres felügyeleti célú
ellenőrzésekre, valamint az ezek során megfogalmazott ajánlások gyakorlati
átültetésének nyomon követésére egyaránt kiterjednek. Az F4E-t a belső ellenőrzési cselekvési terv végrehajtásában,
az ellenőrzőlisták összeállításában, a rendszeres felügyelet
mechanizmusának kialakításában és a költségvetési mechanizmus felállításában a
Bizottság által kirendelt munkatársak is segítették; 3.
a Bizottság által gyakorolt technikai, pénzügyi és politikai felülvizsgálat az
F4E és az ITER tevékenységei felett, a projekt minden lépésére
kiterjedően; 4.
a beszerzések kapcsán végrehajtott előzetes és utólagos ellenőrzések.
Előre meghatározott célkitűzések és mutatók alapján rendszeresen
kockázatértékelést kell végezni, és rendszeres jelleggel figyelemmel kell
kísérni a feladatok végrehajtásában elért előrehaladást és az
erőforrás-felhasználást. 2.2.2. Az előírások
teljesítésének elmulasztásához társuló kockázat várt mértéke Az
F4E a tevékenységének jellege miatt eleve hordoz magában pénzügyi kockázatot
(nagy és összetett természetbeni beszerzések nagy műszaki kockázattal).
Intézkedések születtek az F4E működésének nyomon követésére és jobb
ellenőrzésére, és remélhetően az F4E szervezeti struktúrájának
átszervezése is könnyíteni fog a helyzeten. A
Bizottság tovább folytatja a projekt megvalósításában – különösen a költségek
tekintetében – rejlő kockázatok feltárását, és a kockázatok kezelése és
mérséklése érdekében meg fogja tenni a legmegfelelőbb intézkedéseket. 2.3. A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Az
ITER projekt megvalósításával és a hozzá kapcsolódó költségvetés kezelésével
megbízott bizottsági főigazgatóságnak eltökélt szándéka, hogy a projekt
megvalósítása során – a Bizottság csalás elleni stratégiájával
(COM(2011) 376, 2011. június 24.) összhangban – mindenkor felvegye a
küzdelmet a csalás ellen. A
szerződések, a támogatások és a kapcsolódó kifizetések igazgatási
eszközökkel történő nyomon követése az F4E feladata. A Bizottság és az F4E
különös figyelmet fordít a költségek kézben tartására. A
Bizottság és a közös vállalkozás – különösen az Európai Közösségek pénzügyi
érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom
tanácsi rendelettel és a költségvetési rendelet 53. cikkének a) pontjával
összhangban – tekintettel van az Európai Unió pénzügyi érdekeire. A
Bizottság és a közös vállalkozás megfelelő intézkedésekkel – csalás,
korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző
intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén
a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén
hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az
Unió pénzügyi érdekei az e határozat alapján finanszírozott cselekvések
végrehajtása során ne sérüljenek. Az
F4E megkezdte utólagos auditstratégiájának kidolgozását, melyet 2012-től
kíván alkalmazni. Ez a stratégia központi szerepet fog betölteni a mögöttes
ügyletek jog- és szabályszerűségének megítélésében. Az
Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) az F4E-vel és személyzetével szemben
azonos jogkörökkel rendelkezik, mint a Bizottság szervezeti egységeivel
szemben. A
OLAF jogosult az európai uniós finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten
érintett gazdasági szereplőknél az 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK
tanácsi rendeletben előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni
ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy
történt-e az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással,
támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben csalás, korrupció
vagy más hasonló jogellenes cselekmény. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a
költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete: || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám: 08 01 xx || diff./nem diff.[20] || EFTA-országoktól[21] || tagjelölt országoktól[22] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében A többéves pénzügyi kereten kívül || 08 01 04 40 Fusion For Energy || Nem diff. || NEM || NEM || IGEN || IGEN · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás A többéves pénzügyi kereten kívül || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében 1. fejezet / A többéves pénzügyi kereten kívül || 08 01 XX 01 A munkatársakkal kapcsolatos kiadások* 08 01 XX 02 A külső munkatársakkal kapcsolatos kiadások* 08 01 XX 01 Egyéb igazgatási kiadások* 08 06 01 xx Az ITER-rel kapcsolatos kiadások || Diff./nem diff. || NEM || NEM || IGEN || IGEN *A költségvetési sorok pontos számozása
később kerül megállapításra. 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése
Jelenlegi árakon, millió EUR (három tizedesjegyig) || || A többéves pénzügyi kereten kívül || || || 2014. év[23] || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || >2018 || ÖSSZESEN || Operatív előirányzatok a többéves pénzügyi kereten kívül || || || || || || || || Költségvetési tétel száma: 08 06 01 xx ITER || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 897,230 || 631,578 || 285,383 || 282,081 || 253,262 || – || 2349,534 || Kifizetési előirányzatok || (2) || 107,000 || 306,140 || 405,263 || 304,368 || 353,455 || 873,308 || 2349,534 || Az ITER-program keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[24] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma: 08 01 04 40 F4E-munkatársak || || (3) || 43,000 || 43,860 || 44,737 || 45,632 || 46,545 || – || 223,774 || Előirányzatok ÖSSZESEN A többéves pénzügyi kereten kívül || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 940,230 || 675,438 || 330,120 || 327,713 || 299,807 || || 2573,308 || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 150,000 || 350,000 || 450,000 || 350,000 || 400,000 || 873,308 || 2573,308 || || || 1. fejezet Főigazgatóság: || || || 2014. év[25] || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || >2018 || ÖSSZESEN Operatív előirányzatok || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2) || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[26] || || || || || || || Költségvetési tétel száma 08 01 XX 01 08 01 XX 02 08 01 XX 03 || || (3) || 6,350 0,960 2,559 || 6,477 0,979 2,610 || 6,606 0,999 2,662 || 6,738 1,019 2,715 || 6,874 1,039 2,769 || || 33,045 4,996 13,315 Előirányzatok ÖSSZESEN: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || || 51,356 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || || 51,356 Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0 Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1a. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || || || || || || || || Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint: Tárgytalan. millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014. év[27] || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || >2018 || ÖSSZESEN Előirányzatok ÖSSZESEN az 1. fejezetben / a többéves pénzügyi kereten kívül || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 950,099 || 685,504 || 340,387 || 338,185 || 310,489 || || 2624,664 Kifizetési előirányzatok || 159,869 || 360,066 || 460,267 || 360,472 || 410,682 || 873,308 || 2624,664 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás –
¨ A javaslat/kezdeményezés nem
vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. –
ý A javaslat/kezdeményezés az
alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2017+2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK A teljesítés típusa[28] || A teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS:[29] || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés* || || || 1 || 897,230 || 1 || 631,578 || 1 || 285,383 || 1 || 282,081 || 1 || 253,262 || || || || || 5 || 2349,534 1. konkrét célkitűzés részösszege: || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || 1 || 897,230 || 1 || 631,578 || 1 || 285,383 || 1 || 282,081 || 1 || 253,262 || || || || || 5 || 2349,534 *Az ITER projekt teljesítéseit az F4E (a
„barcelonai ügynökség”) által összeállított éves jelentések képezik, amelyek
ismertetik a projekt kapcsán elért előrehaladást. 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés –
¨ A javaslat/kezdeményezés nem
vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. –
ý A javaslat/kezdeményezés az
alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három
tizedesjegyig) || 2014. év[30] || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETE || || || || || || Humánerőforrás a program bonyolítása || 7,310 || 7,456 || 7,605 || 7,757 || 7,913 || 38,041 Egyéb igazgatási kiadások || 2,559 || 2,610 || 2,662 || 2,715 || 2,769 || 13,315 A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉNEK részösszege || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || 51,356 A többéves pénzügyi kereten kívül || || || || || || Humánerőforrás || 33,996 || 34,676 || 35,369 || 36,077 || 36,798 || 176,916 Egyéb igazgatási kiadások* || 9,004 || 9,184 || 9,368 || 9,555 || 9,747 || 46,858 || || || || || || *becsült adatok ÖSSZESEN || 52,869 || 53,926 || 55,004 || 56,104 || 57,227 || 275,130 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek –
¨ A javaslat/kezdeményezés nem
igényel humánerőforrást. –
ýA javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár a
Bizottságon belül: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || 2014. év[31] || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || ÖSSZESEN || A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) – ITER – az alábbi tételek egy külön az ITER-re vonatkozó létszámtervbe fognak beépülni az 1. fejezeten belül A központban || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[32] – ITER – az 1. fejezeten belül || AC, INT, END || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || || || || || || 08 01 04 40[33] || – a központban[34] || || || || || || – az F4E közös vállalkozásnál (Barcelona)* || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 XX 01 05 02 (AC, END, INT a közvetett kutatásban) || || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT a közvetlen kutatásban) || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || ÖSSZESEN || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 XX: az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek a Kutatási
és Innovációs Főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés
irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A
források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében a felelős
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az
ITER-program végrehajtása igazgatási költségeinek (a személyi költségeket is
ideértve, de nem ideértve az ITER Európai Közös Vállalkozás [F4E] operatív
előirányzatait) magának az ITER-programnak az operatív
előirányzataihoz kell igazodniuk. *A
422 teljes munkaidős egyenérték a 2012. évi költségvetésben a
08 01 04 40 jogcímen található. Az elvégzendő
feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A központban dolgozó munkatársak mind a barcelonai belső ügynökség (F4E), mind pedig az ITER projekt vonatkozásában a tevékenységek meghatározását és nyomon követését végzik, figyelemmel arra, hogy mindkét esetben a Bizottság képviseli az európai partnerséget. A barcelonai belső ügynökségnél (F4E) dolgozó munkatársak az ITER-re vonatkozó 2007. március 27-i 2007/198/Euratom tanácsi határozattal összhangban az ITER Nemzetközi Szervezete munkatervének pénzügyi végrehajtását, valamint a kapcsolódó beszerzések bonyolítását és a szerződéskötést végzik az európai hozzájárulás vonatkozásában. Külső személyzet 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség –
¨ A javaslat/kezdeményezés
összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. –
¨ A javaslat/kezdeményezés
miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket. –
¨ A javaslat/kezdeményezés
miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi
keret felülvizsgálatára.[35] Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban –
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást. –
ý A javaslat/kezdeményezés az
alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: Előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || N-edik év || N+1-edik év || N+2-edik év || N+3-adik év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || *A program harmadik országoktól (az általuk az
Euratommal kötendő együttműködési megállapodások alapján)
hozzájárulásokat kaphat, ezek összege azonban egyelőre nem ismert. 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás –
¨ A javaslatnak nincs pénzügyi
hatása a bevételre. –
ý A
javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása
a következő: ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
ý a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[36] N-edik év || N+1-edik év || N+2-edik év || N+3-adik év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető XXXX jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t. 08 01 04 40, 08 06 01 Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának
módszerét. A
programot a tagállamok által rendelkezésre bocsátott hozzájárulásokból kell
finanszírozni, amelyek összegét az Európai Unió általános költségvetéséhez
nyújtott GNI-alapú sajátforrás-hozzájárulás számításához meghatározott, az
egyes tagállamok bruttó nemzeti jövedelmére (GNI) alkalmazott lehívási mérték
alapján kell megállapítani. Ezeket a hozzájárulásokat az Európai Unió általános
költségvetésébe kell befizetni, és az Európai Unió általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló XX/2012/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet (az új költségvetési rendelet) 18. cikke értelmében a
program külső címzett bevételének kell tekinteni. [1] Eredetileg: Nemzetközi Termonukleáris Kísérleti Reaktor.
[2] HL L 358.,
2006.12.16., 62. o. [3] HL L 246., 2007.9.21., 34. o. [4] HL L 90., 2007.3.30., 58. o. [5] COM(2011) 500 végleges, 2011. június 29. [6] COM(2011) 48. [7] HL C […]., […]., […]. o. [8] HL C […]., […]., […]. o. [9] HL L 358., 2006.12.16., 62. o. [10] HL L 90., 2007.3.30., 58. o. [11] HL L 246., 2007.9.21., 34. o. [12] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [13] COM(2011) 500 végleges. [14] HL L […]., […]., […]. o. [15] A Tanács 2007/198/Euratom határozata (2007. március 27.) a
Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és
részére kedvezmények nyújtásáról. [16] Tevékenységalapú irányítás:
ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés:
ABB (Activity Based Budgeting). [17] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint. [18] Az egyes igazgatási módszerek
ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő
hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [19] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek. [20] Differenciált/nem differenciált előirányzat. [21] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [22] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok. [23] A javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [24] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [25] A javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [26] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [27] A javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [28] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.). [29] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés. [30] A javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [31] A javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [32] AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott;
END = kirendelt nemzeti szakértő; INT = átmeneti alkalmazott; JED =
küldöttségi pályakezdő szakértő. [33] Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek). [34] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében. [35] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [36] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25%-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.