This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52006SC1443
Recommendation for a Council Decision establishing, in accordance with Article 104(8), that the action taken by Poland in response to the recommendation of the Council in accordance with Article 104(7) of the Treaty establishing the European Community is proving to be inadequate
Ajánlás a Tanács határozata az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán Lengyelország által foganatosított intézkedések eredménytelenségének a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról
Ajánlás a Tanács határozata az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán Lengyelország által foganatosított intézkedések eredménytelenségének a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról
/* SEC/2006/1443 végleges */
Ajánlás a Tanács határozata az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán Lengyelország által foganatosított intézkedések eredménytelenségének a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról /* SEC/2006/1443 végleges */
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA | Brüsszel, 14.11.2006 SEC(2006) 1443 végleges Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán Lengyelország által foganatosított intézkedések eredménytelenségének a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról (előterjesztő: a Bizottság) INDOKOLÁS 1. Háttér: a túlzott hiány esetén követendő eljárás Lengyelország esetében A túlzott hiány esetén követendő eljárást (EDP) a Szerződés 104. cikke, valamint a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet[1] szabályozza, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum részét képezi. A Bizottság 2004 tavaszi gazdasági előrejelzései[2] alapján – amelyek 2003-ra a GDP 4,1%-ának megfelelő hiányt mutattak ki[3] – a Bizottság a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésével összhangban 2004. május 12-én túlzott hiány esetében követendő eljárást kezdeményezett Lengyelországgal szemben[4]. Lengyelország 2004 májusában benyújtotta konvergenciaprogramját, amellyel kapcsolatban a Tanács a Bizottság ajánlásából kiindulva 2004. július 5-én véleményt nyilvánított[5]. A Bizottság ajánlásából kiindulva ugyanakkor a Tanács a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelően úgy határozott, hogy Lengyelország túlzott hiánnyal rendelkezik, és ennek következtében a 104. cikk (7) bekezdésének alapján a hiány korrekciójára vonatkozó ajánlást bocsátott ki a lengyel hatóságok számára[6]. Ezen ajánlásban a Tanács felkérte a lengyel hatóságokat arra, hogy „ a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg a jelenlegi túlzott hiányt ” és „ középtávú keretek között hozzanak intézkedéseket azon célkitűzésük elérése érdekében, hogy a hiányt 2007-ig hihető és fenntartható módon a GDP 3%-a alá csökkentsék, a Tanács 2004. július 5-i, a 2004. májusában benyújtott konvergenciaprogramról szóló véleményében meghatározott, a hiány csökkenéséhez vezető pályával összhangban ” az alábbi éves célkitűzésekkel: „a GDP 5,7%-a 2004-ben, a GDP 4,2%-a 2005-ben, a GDP 3,3%-a 2006-ban és a GDP 1,5%-a 2007-ben” . A Tanács 2004. november 5-ét jelölte ki határidőnek az eredményes intézkedések foganatosítására „ a 2005-re előirányzott hiány célértékének elérése érdekében ”. A lengyel hatóságoknak azt is ajánlották, hogy „ lehetséges többletbevételek elkülönítésével csökkentsék a központi költségvetési hiányt” . A Tanács ezenkívül felkérte a lengyel hatóságokat, hogy „gondoskodjanak az eladósodási ráta növekedésének megállításáról” . 2. A túlzott hiány esetében követendő eljárásban szereplő államháztartási adatok és a rendszerszerű nyugdíjreform A nyugdíjrendszerek ágazati besorolásáról szóló 2004. március 2-i Eurostat-határozat leszögezte, hogy a rögzített járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszerek nem sorolhatók a társadalombiztosítási rendszerek közé, ezért nem tekinthetők az államháztartás részének. E kerethatározat végrehajtása előtt kétoldalú megbeszéléseket kellett folytatni a tagállamokkal. Az említett határozatot követő megbeszéléseken az Eurostat elismerte, hogy „egyes tagállamoknak a határozat végrehajtása során átmeneti időszakra lehet szükségük, hogy elkerüljék a költségvetési politikájukban bekövetkező zavarokat” [7]. Az Eurostat hároméves átmeneti időszakot állapított meg, amely a 2007. április 1-jén esedékes első költségvetési adatbejelentéssel ér véget. Lengyelország az 1999-ben végrehajtott nyugdíjreform okán jelenleg kihasználja az átmeneti időszak lehetőségét. Ezért a rögzített járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszerek által beszedett társadalombiztosítási járulékokat és egyéb bevételeket (illetve a felmerült kiadásokat) államháztartási bevételként (illetve kiadásként) tartották nyilván, ami az e nélkül számítottnál valamelyest kisebb hiány- és adósságadatokat eredményezett. Az átmeneti időszak végével csak a nyugdíjreform okozta költségeket figyelembe vevő számítás lesz érvényes. A nyugdíjjárulékokból származó bevételek mintegy 20%-a a felosztó-kirovó rendszerből átkerült a rögzített járulékú teljes tőkefedezeti nyugdíjrendszerbe. Noha a reform javítja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, rövid távon kedvezőtlen hatást gyakorol a költségvetésre: a nem régi információk alapján a reform éves költsége a GDP mintegy 2%-a lesz 2006-ban és 2007-ben. A Tanács által 2004. július 5-én jóváhagyott hiánycsökkentési pálya nem vette figyelembe az 1999-ben végrehajtott lengyel nyugdíjreform költségét. Abban az időpontban, amikor a Tanács az első lengyel konvergenciaprogramot értékelte (2004. július 5.), a lengyel nyugdíjreform éves költségét a GDP 1,6 százalékpontra becsülték. Ezzel összhangban a Tanács a programról alkotott véleményében kijelentette, hogy a „hiány tervezett értékeit lehet, hogy 1,6 százalékponttal felfelé kell kiigazítani” . Tekintve a 2007-re a GDP 1,5%-ában meghatározott hiánycélt – és figyelembe véve a költségvetési konszolidációs stratégiával kapcsolatos kockázatokat – a Tanács véleményében megállapította, hogy „a programban ismertetett költségvetési politika hatása nem biztos, hogy elegendő ahhoz, hogy a program időtartama alatt” [azaz 2007-ig] „a hiányt a GDP 3%-a alá csökkentse” . 3. A költségvetés alakulása 2005-ig A 2004. július 5-i tanácsi ajánlásban kitűzött 2004. november 5-i határidő lejárta után a Bizottság a Tanácsnak címzett 2004. december 14-i közleményében megállapította, hogy – a 2005. évi hiánycélt figyelembe véve – Lengyelország esetében nincs szükség további intézkedésekre a túlzott hiány esetében követendő eljárás során[8]. A Tanács 2005. február 17-én a Bizottság ajánlása alapján véleményt[9] nyilvánított Lengyelország 2004. novemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogramjáról. Az aktualizált program a 2007-es hiánycélt felfelé módosította, mivel úgy látta, hogy az államháztartási hiány a GDP 5,4%-ának megfelelő 2004-es értékről 2007-ig fokozatosan a GDP 2,2%-ára csökken (szemben a GDP 1,5%-ának megfelelő korábbi 2007-es céllal). A felfelé történő korrekciót a tartósan erős (a programban évente átlagosan több mint 5%-ra előre jelzett) növekedés ellenére hajtották végre, míg a 2004–2006 közötti évek megvalósult hiányértékeit illetve hiány-előrejelzéseit mind csökkentették. A Tanács véleményében rámutatott a konszolidációs stratégiával kapcsolatos kockázatokra és arra figyelmeztetett, hogy „a hiányszintet körülbelül 1,5 százalékponttal felfelé kell kiigazítani. Ez a kiigazítás azt jelenti, hogy az aktualizált program alapján és a további megtakarítási intézkedések hiányában Lengyelország nem tudja 3% alá szorítani a hiányt a program utolsó évében” , mivel a 2007-es hiánycél a nyugdíjreform költségeit figyelembe véve a GDP 3,7%-át tenné ki. A Tanács emellett felhívta a figyelmet a költségvetési konszolidáció tervében előirányzott intézkedések késleltetett vagy befejezetlen végrehajtásának kockázatára. Ezzel összhangban a Tanács felkérte Lengyelországot többek között a költségvetési kiigazítás 2005 utáni erősítésére és a 2007-es hiánycél csökkentésére. Az intézkedéseknek csak kis részét hajtották végre, mindazonáltal a 2005. évi költségvetés eredménye a GDP 2,5%-ának megfelelő hiánnyal a vártnál jobbnak bizonyult. 4. A költségvetés alakulása 2006-ban és a 2007-es kilátások A 2005. február 17-i tanácsi ajánlásban megfogalmazott kérés ellenére a 2006. januári aktualizált konvergenciaprogram csak az államháztartási hiány lassú (a 2006–2008 közötti időszakban évente átlagosan a GDP mintegy 0,3%-ának megfelelő mértékű) csökkentését célozta meg annak érdekében, hogy a parlamenti ciklus végéig (azaz 2009 végéig) teljesítsék a költségvetési konvergenciakritériumokat. Noha a 2004–2006 közötti időszak megvalósult hiányértékeit és hiány-előrejelzéseit újra lefelé módosították, a program megerősítette a GDP 2,2%-ának megfelelő (a nyugdíjreform költségei nélkül számított) 2007-es hiánycélt. Sőt, a program a GDP 0,4%-ának megfelelő értékkel felfelé módosította a nyugdíjreform költségét. A nyugdíjreform költségeivel számított 2007-es hiánycél magasabb volt, mint a korábbi aktualizált programban (a GDP 4,1%-a a GDP 3,7%-ához képest), mivel a nyugdíjreform költségei az aktualizált becslések szerint 2007-ben várhatóan elérik a GDP 1,9%-át. A Bizottság ajánlása alapján a Tanács 2006. március 14-én véleményt fogadott el Lengyelország 2006. januári aktualizált konvergenciaprogramjáról. A Tanács rámutatott a költségvetési konszolidációs stratégiához kapcsolódó számos kockázatra, például a programidőszak utolsó évének (2008) növekedésével kapcsolatos meglehetősen derűlátó feltételezésekre, az adórugalmassággal kapcsolatos meglehetősen optimista feltételezésekre és a szociális terhek nyomása miatt a kiadások visszafogásával kapcsolatos esetleges problémákra. A Tanács megállapította, hogy „a konvergenciaprogram — némi előrelépés prognosztizálása mellett — nem tervezi a túlzott hiány hatékony kiigazítását 2007-re (…) és a Bizottság a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretén belül további lépéseket szándékozik ajánlani a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtaknak megfelelően” . A Tanács ezenkívül megemlítette, hogy a strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül, amelyet a közösen megállapított módszertan használatával a Bizottság szolgálatai a program adatai alapján számítanak) tervezett kiigazítása várhatóan évente átlagosan a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékben javul a programidőszak során. A 2007. évi költségvetés (2006. szeptember 27-én elfogadott) tervezetében a 2006-os államháztartási hiányt a GDP 2,1%-ára becsülik (a nyugdíjreform költségei nélkül), szemben a 2006. januári aktualizált konvergenciaprogramban a GDP 2,6%-ában meghatározott céllal (és a 104. cikk (7) bekezdése szerinti 2004. júliusi tanácsi ajánlásban szereplő 3,3%-kal). A kedvezőbb eredmény az előre jelzettnél lendületesebb növekedésnek, valamint a kiadások visszafogottabb növekedésének (különösen a tervezettnél alacsonyabb szintű állami beruházásoknak) köszönhető magasabb bevételekre (főként személyi jövedelemadóra) vezethető vissza. A 2007. évi költségvetés tervezetében a lengyel kormány a következő évekre az alábbi hiánycélokat határozta meg: 1,7% 2007-ben, 1,2% 2008-ban, és 0,5% 2009-ben. A GDP 1,7%-ában meghatározott módosított 2007-es hiánycél (a nyugdíjreform költségei nélkül) már megközelíti, de még mindig meghaladja a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban meghatározott, a GDP 1,5%-ának megfelelő eredeti hiánycélt. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint azonban a 2007-es hiány a GDP 2%-a lesz (a nyugdíjreform költségei nélkül). A Bizottság szolgálatai óvatosabban becsülik a bevételeket, különösen a közvetlen adók esetében (ahol a nominális bevételnövekedés 9,7% az adósávok tervezett indexálása és a családi adókedvezmények bevezetése ellenére, szemben a GDP feltételezett 6,2%-os nominális növekedésével). A 2007-es költségvetés kimenetelét illetően a helyi önkormányzatok szintjén is tapasztalható némi bizonytalanság. A 2007-es költségvetési tervezettel nem teljesen összhangban lévő jogszabályok elfogadása miatt valószínűleg a társadalombiztosítási kiadások is magasabbak lesznek. A költségvetés alakulása, 2005–2008 a GDP %-ában, kivéve ellenkező értelmű utalás esetén | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | A nyugdíjreform költsége(2) | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,1 | 2,1 | Államháztartási egyenleg az Eurostat-határozat figyelembe vételével | −4,4 | −4,2 | −4,1 | −4,0 | −3,7 | −3,9 | −3,3 | Elsődleges egyenleg | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,8 | 0,6 | 1,3 | Strukturális egyenleg(1) | −2,3 | −2,3 | n.a. | −2,1 | n.a. | −1,8 | n.a. | Strukturális elsődleges egyenleg(1) | 0,2 | 0,1 | n.a. | 0,3 | n.a. | 0,6 | n.a. | Bruttó államadósság | 42,0 | 42,4 | 42,4 | 43,1 | 43,1 | 42,7 | 42,7 | Pm Reál GDP-növekedés (%) | 3,5 | 5,2 | 5,2 | 4,7 | 4,6 | 4,8 | 4,8 | Pm Kibocsátási rés | −0,3 | 0,4 | n.a. | 0,3 | n.a. | 0,1 | n.a. | (1) Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül (Lengyelország esetében nullával egyenlő). (2) A nyugdíjreform költsége a következő adatok különbsége i.) az ESA 95 szabályok és a 2004. március 2-i Eurostat-határozat alapján számított államháztartási hiány és ii.) az alternatív államháztartási hiány, amely akkor lenne érvényes, ha a nyugdíjrendszert továbbra is az államháztartási szektorba sorolnák. (3) A politika változatlanságával élő feltételezés. Források: A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése (BIZ) és a lengyel pénzügyminisztérium (PM) által adott 2007. évi költségvetési adatok. | 5. Következtetések A fenti értékelés alapján az alábbi következtetések vonhatók le: - A 2007-es hiánycél (a GDP 1,7%-a a nyugdíjreform költségei nélkül) a 2004–2006 közötti időszak vártnál jobb költségvetési eredményei ellenére magasabb, mint a Tanács által 2004 júliusában jóváhagyott hiánycél (a GDP 1,5%-a). - A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint a 2007-es hiány a GDP 2,0%-a lesz, azaz a GDP 0,3%-ával több, mint a lengyel hatóságok által előirányzott érték. - 2007-ben véget ér a nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat végrehajtására engedélyezett átmeneti időszak, és a meghatározott járulékú tőkefedezeti nyugdíjalapok tovább már nem sorolhatók az államháztartási körbe. Emiatt felfelé kell módosítani a lengyel hiánycélokat. 2007 esetében (a nyugdíjreformok költségei nélkül) a GDP 1,7%-ában meghatározott hiánycél a nyugdíjreformok költségeinek beszámításával a GDP mintegy 3,7%-ára módosul. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány (a nyugdíjreform költségeivel együtt) eléri a GDP 4%-át. - Figyelembe véve, hogy a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint a 2007-es hiány az előirányzottnál is magasabb lesz, ez az érték jóval a GDP 3%-ában megállapított referenciaérték felett van és nem tekinthető összhangban lévőnek a Tanács által a túlzott hiány megszüntetésére előírt 2007-es határidőre vonatkozó ajánlással. Ezek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a lengyel hatóságok által a 104. cikk (7) bekezdése szerinti, 2004. júliusi tanácsi ajánlás nyomán hozott intézkedések – a lengyel költségvetési helyzet javulása ellenére – nem elegendőek a túlzott hiány 2007-ig történő megszüntetésére és azt ajánlja, hogy a Tanács a 104. cikk (8) bekezdése értelmében[10] hozzon ezzel összhangban lévő határozatot. Az államháztartási egyenlegre vonatkozó célok, eredmények és a nyugdíjreform költségei (a GDP %-ában) 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | KP 2004. május | NyRK nélkül | –5,7 | –4,2 | –3,3 | –1,5 | n.a. | NyRK becslés | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | n.a. | NyRK-val együtt* | –7,3 | –5,8 | –4,9 | –3,1 | n.a. | KP 2004. november | NyRK nélkül | –5,4 | –3,9 | –3,2 | –2,2 | n.a. | NyRK becslés | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | n.a. | NyRK-val együtt* | –6,9 | –5,4 | –4,7 | –3,7 | n.a. | KP 2006. január | NyRK nélkül | –3,8 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | –1,9 | NyRK becslés | 1,8 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | 1,8 | NyRK-val együtt* | –5,6 | –4,7 | –4,6 | –4,1 | –3,7 | KAB 2006. október | NyRK nélkül | –3,9 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | –1,2 | és a 2007. évi költségvetési tervezet | NyRK becslés | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,1 | NyRK-val együtt* | –5,7 | –4,4 | –4,1 | –3,7 | –3,3 | NyRK: a nyugdíjreform költsége; KP: konvergenciaprogram; KAB: költségvetési adatbejelentés * A 2007 tavaszától alkalmazandó meghatározás szerinti államháztartási egyenleg | Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán Lengyelország által foganatosított intézkedések eredménytelenségének a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (8) bekezdésére, tekintettel a Bizottság ajánlására, mivel: (1) A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott államháztartási hiányt. (2) A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet[11], amelyet a túlzott államháztartási hiány azonnnali korrekciójának elősegítése érdekében fogadtak el. (3) Az amszterdami Európai Tanács 1997. június 17-i állásfoglalása[12] ünnepélyesen felkéri valamennyi részt vevő felet – azaz a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot – a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum következetes és időben történő végrehajtására. (4) A nyugdíjrendszerek ágazati besorolásáról szóló 2004. március 2-i Eurostat-határozat[13] leszögezte, hogy a rögzített járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszerek nem sorolhatók a társadalombiztosítási rendszerek közé. E rendszer ezért nem tekinthető az államháztartás részének. E kerethatározat végrehajtása előtt kétoldalú megbeszéléseket kellett folytatni a tagállamokkal. Az említett megbeszéléseken az Eurostat elismerte, hogy „egyes tagállamoknak a határozat végrehajtása során átmeneti időszakra lehet szükségük, hogy elkerüljék a költségvetési politikájukban bekövetkező zavarokat” [14] . Az Eurostat által engedélyezett átmeneti időszak a 2007. április 1-jén esedékes első költségvetési adatbejelentéssel ér véget. Lengyelország úgy döntött, hogy kihasználja az átmeneti időszak lehetőségét. Ezért a rögzített járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszerek által beszedett társadalombiztosítási járulékokat és egyéb bevételeket (illetve a felmerült kiadásokat) államháztartási bevételként (illetve kiadásként) tartották nyilván, ami az e nélkül számítottnál kisebb hiány- és adósságadatokat eredményezett. (5) A 2004. július 5-i 2005/183/EK tanácsi határozat[15] a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Lengyelország esetében túlzott hiány áll fenn. (6) A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban a Tanács 2004. július 5-én egy ajánlást is elfogadott, amelyet a lengyel hatóságoknak címzett abból a célból, hogy a túlzott hiányt a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg, valamint hogy hozzanak középtávú intézkedéseket annak a célkitűzésnek a megvalósítása érdekében, hogy 2007-re a hiányt – a hatóságok által 2004 májusában benyújtott, és a Tanács 2004. július 5-i véleményében jóváhagyott konvergenciaprogramban meghatározott hiánycsökkentő pályával összhangban – hiteles és fenntartható módon a GDP kevesebb mint 3%-ára csökkentsék, az alábbi éves célok mellett: a GDP 5,7%-a 2004-ben, a GDP 4,2%-a 2005-ben, a GDP 3,3%-a 2006-ban és a GDP 1,5%-a 2007-ben. A Tanács 2004. november 5-ét jelölte ki határidőnek az eredményes intézkedések foganatosítására „ a 2005-re előirányzott hiány célértékének elérése érdekében ”. (7) A Tanács által 2004. július 5-én jóváhagyott hiánycsökkentési pálya nem vette figyelembe az 1999-ben végrehajtott nyugdíjreform költségét. A nyugdíjjárulékokból származó bevételek mintegy 20%-a a felosztó-kirovó rendszerből átkerült a rögzített járulékú teljes tőkefedezeti nyugdíjrendszerbe. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásában a Tanács kifejezetten figyelembe vette, hogy a hiánycélokat a lengyel nyugdíjreformnak az éves szinten a GDP 1,5%-ára becsült költségével felfelé kell majd módosítani. Ennek fényében, és a költségvetési konszolidációs stratégiával kapcsolatos kockázatokat is figyelembe véve a Tanács a 2004. májusi konvergenciaprogramról kinyilvánított véleményében megállapította, hogy „a programban ismertetett költségvetési politika hatása nem biztos, hogy elegendő ahhoz, hogy a program időtartama alatt” [azaz 2007-ig] „a hiányt a GDP 3%-a alá csökkentse” . (8) A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban kitűzött 2004. november 5-i határidő lejárta után a Bizottság a Tanácsnak címzett 2004. december 14-i közleményében megállapította, hogy – mivel a lengyel kormány eredményes intézkedéseket foganatosított a 2005-ös hiánycél megvalósítására – Lengyelország esetében nincs szükség további intézkedésekre a túlzott hiány esetében követendő eljárás során[16]. (9) A Tanács 2005. február 17-én véleményt nyilvánított Lengyelország 2004. novemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogramjáról. Az aktualizált program a 2007-es – a 2004. májusi konvergenciaprogramban meghatározott 1,5%-os – hiánycélt felfelé módosította, a GDP 2,2%-ára, azaz a nyugdíjreform költségét beszámítva a GDP 3,7%-ára. A felfelé történő korrekciót a tartósan erős (a programban évente átlagosan több mint 5%-ra előre jelzett) növekedés ellenére hajtották végre, míg a 2004–2006 közötti évek megvalósult hiányértékeit illetve hiány-előrejelzéseit mind csökkentették. A Tanács felhívta a figyelmet a költségvetési konszolidációs intézkedések késleltetett vagy befejezetlen végrehajtásának kockázatára. A költségvetési konszolidációs stratégiával kapcsolatos kockázatok tekintetében a Tanács felkérte Lengyelországot – többek között – a költségvetési kiigazítás 2005 utáni erősítésére és a 2007-es hiánycél csökkentésére. Az intézkedéseknek csak kis részét hajtották végre, mindazonáltal a 2005. évi költségvetés eredménye a GDP 2,5%-ának megfelelő hiánnyal a vártnál jobbnak bizonyult. (10) A Tanács 2006. március 14-én véleményt fogadott el Lengyelország 2006. januárjában benyújtott aktualizált konvergenciaprogramjáról. Az aktualizált program az államháztartási hiány lassú (a 2006–2008 közötti időszakban évente átlagosan a GDP mintegy 0,3%-ának megfelelő mértékű) csökkentését célozta meg annak érdekében, hogy a parlamenti ciklus végéig (azaz 2009 végéig) teljesítsék a költségvetési konvergenciakritériumokat. Noha a 2004–2006 közötti időszak megvalósult hiányértékeit és hiány-előrejelzéseit újra lefelé módosították, a program megerősítette a GDP 2,2%-ának megfelelő (a nyugdíjreform költségei nélkül számított) 2007-es hiánycélt. A nyugdíjreform költsége miatti felfelé módosítás eredményeként a 2007-es hiánycél a GDP 0,4 százalékpontjával meghaladja a korábbi aktualizált programban foglalt hiánycélt (a GDP 4,1%-a a GDP 3,7%-ával szemben). A Tanács rámutatott a költségvetési konszolidációs stratégiához kapcsolódó számos kockázatra, például a programidőszak utolsó évének (2008) növekedésével kapcsolatos meglehetősen derűlátó feltételezésekre, az adórugalmassággal kapcsolatos meglehetősen optimista feltételezésekre és a szociális terhek nyomása miatt a kiadások visszafogásával kapcsolatos esetleges problémákra. A Tanács megállapította, hogy „a konvergenciaprogram – némi előrelépés prognosztizálása mellett – nem tervezi a túlzott hiány hatékony kiigazítását 2007-re (…)”. A Tanács ezenkívül megemlítette, hogy a strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül, amelyet a közösen megállapított módszertan használatával a Bizottság szolgálatai a program adatai alapján számítanak) tervezett kiigazítása várhatóan évente átlagosan a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékben javul a programidőszak során. (11) A 2007. évi költségvetés (2006. szeptember 27-én elfogadott) tervezete a 2006-os államháztartási hiányt a GDP 2,1%-ára becsüli (a nyugdíjreform költségei nélkül), szemben a 2006. januári aktualizált konvergenciaprogramban a GDP 2,6%-ában meghatározott céllal (és a 104. cikk (7) bekezdése szerinti 2004. júliusi tanácsi ajánlásban szereplő 3,3%-kal). A kedvezőbb eredmény az előre jelzettnél lendületesebb növekedésnek, valamint a kiadások visszafogottabb növekedésének (különösen a tervezettnél alacsonyabb szintű állami beruházásoknak) köszönhető magasabb bevételekre (főként személyi jövedelemadóra) vezethető vissza. A 2007. évi költségvetés tervezete a következő évekre az alábbi hiánycélokat határozta meg: 1,7% 2007-ben, 1,2% 2008-ban, és 0,5% 2009-ben. (12) A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás nyomán Lengyelország által a túlzott hiány 2007-ig történő megszüntetése céljából foganatosított intézkedések értékelése az alábbi következtetésekhez vezet: - A 2007-es költségvetés tervezetében meghatározott módosított 2007-es hiánycél (a GDP 1,7%-a a nyugdíjreform költségei nélkül) magasabb, mint a Tanács 2004 július 5-i ajánlásában a túlzott hiány megszüntetésére jóváhagyott hiánycél (a GDP 1,5%-a). A 2007-es hiánycél módosítása annak ellenére történt, hogy a hiányértékek a 2004–2006 közötti időszakban jóval alacsonyabban alakultak, mint az ajánlásban várták. - A 2007. április 1-jén esedékes első adatbejelentéssel véget ér a nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat végrehajtására engedélyezett átmeneti időszak. A nyugdíjreform költségének beszámítása miatt a 2007-es hiánycél a GDP 3,7%-ára módosul. - A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint a 2007-es hiány a a GDP 0,3%-ával több, mint a lengyel hatóságok által előirányzott érték. Főként a közvetlen adókból származó bevételek lesznek várhatóan alacsonyabbak, mint a hatóságok tervezik, míg a szociális kiadások és az állami beruházások valószínűleg magasabbak lesznek. - Ez ahhoz a következtetéshez vezet, hogy a 2007-es hiány jóval meghaladja majd a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket, ami nem áll összhangban a Tanács által a túlzott hiány megszüntetésére előírt 2007-es határidőre vonatkozó ajánlásokkal. Az amszterdami Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló állásfoglalásával összhangban Lengyelország hozzájárult a Tanács 2004. július 5-i ajánlásának közzétételéhez[17]. ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A Tanács 2004. július 5-én tett, a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlása nyomán Lengyelország által végrehajtott intézkedések eredménytelennek bizonyulnak a túlzott hiány Tanács által előírt határidőn belüli megszüntetéséhez. 2. cikk Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje. Kelt Brüsszelben, […]-án/-én a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet. [2] A Bizottság 2004. tavaszi gazdasági előrejelzése figyelembe vette a Lengyelország által 2004 márciusában jelentett adatokat. [3] A szokásos eljárásoknak megfelelően időközben módosították a 2003-as hiányadatot, értéke most a GDP 4,7%-a. [4] Lásd: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm) [5] HL C 320., 2004.12.24., 15. o. [6] Lásd: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf [7] Lásd az Eurostat News Release 2004. március 2-i 30/2004 és 2004. szeptember 23-i 117/2004 számát, továbbá az Eurostat államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyvének I.1.3., „A tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolása és az államháztartásra gyakorolt hatás” című fejezetét. A kézikönyv elérhető az alábbi internetes címen: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF. [8] A Bizottság közleménye a Tanácsnak: A túlzott deficit esetén követendő eljárás alatt a Tanács ajánlásai nyomán a Cseh Köztársaság, Ciprus, Málta, Lengyelország és Szlovákia által foganatosított intézkedésekről, SEC(2004) 1630. [9] HL C 136., 2005.6.3., 23. o. [10] A 104. cikk (8) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha a Tanács megállapítja, hogy a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásait a meghatározott időn belül nem követte eredményes intézkedés, nyilvánosságra hozhatja az ajánlásokat. Az Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló állásfoglalásával összhangban (HL C 236., 1997.8.2., 1. o.) azonban Lengyelország már 2004 júliusában hozzájárult az ajánlás közzétételéhez (lásd: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf). [11] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet. [12] HL L 236., 1997.8.2., 1. o. [13] Lásd az Eurostat News Release 2004. március 2-i 30/2004 és 2004. szeptember 23-i 117/2004 számát, továbbá az Eurostat államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyvének I.1.3., „A tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolása és az államháztartásra gyakorolt hatás” című fejezetét. A kézikönyv elérhető az alábbi internetes címen: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF. [14] Ugyanott. [15] HL L 62., 2005.3.9., 18. o. [16] A Bizottság közleménye a Tanácsnak: A túlzott deficit esetén követendő eljárás alatt a Tanács ajánlásai nyomán a Cseh Köztársaság, Ciprus, Málta, Lengyelország és Szlovákia által foganatosított intézkedésekről, SEC(2004) 1630. [17] Lásd: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf