This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32008R0008
Commission Regulation (EC) No 8/2008 of 11 December 2007 amending Council Regulation (EEC) No 3922/91 as regards common technical requirements and administrative procedures applicable to commercial transportation by aeroplane (Text with EEA relevance )
A Bizottság 8/2008/EK rendelete ( 2007. december 11. ) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)
A Bizottság 8/2008/EK rendelete ( 2007. december 11. ) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)
HL L 10., 2008.1.12, p. 1–206
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modifies | 31991R3922 | helyettesítés | melléklet 3 | 12/01/2008 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Implicitly repealed by | 32018R1139 |
12.1.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 10/1 |
A BIZOTTSÁG 8/2008/EK RENDELETE
(2007. december 11.)
a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló, 1991. december 16-i 3922/91/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 3922/1991/EGK rendelet előírja, hogy a Bizottság elfogadja a rendelet III. mellékletében felsorolt közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások tudományos és műszaki előrehaladás miatt szükségessé vált kiigazításait. |
(2) |
A 3922/91/EGK rendeletnek a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki előírásokat és közigazgatási eljárásokat magában foglaló III. melléklete a Társult Légügyi Hatóságok (JAA) által elfogadott és 2005. január 1-jén 8. alkalommal módosított összehangolt szabálycsomagra, a kereskedelmi célú repülőgépes légi közlekedésre vonatkozó Egységes Légügyi Előírásokra (JAR-OPS 1) alapul. |
(3) |
A JAR-OPS 1-et 2005. január 1-je óta módosították (9–12. módosítás) a benne foglalt biztonsági követelmények javítása céljából. Az új előírásokat haladéktalanul, de legkésőbb a 3922/91/EGK rendelet III. melléklete alkalmazásának napjától, 2008. július 16-tól alkalmazni kell. |
(4) |
Annak érdekében, hogy az érintett légi fuvarozók és hatóságok számára elegendő idő álljon rendelkezésre az új előírásokhoz való alkalmazkodásra, az említett rendelet 12. cikkének (4) bekezdésében megállapított sürgősségi eljárást kell alkalmazni. |
(5) |
A 3922/91/EGK rendelet III. mellékletét tehát ennek megfelelően módosítani kell. |
(6) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 3922/91/EGK rendelet 12. cikkével létrehozott repülésbiztonsági bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 3922/1991/EGK tanácsi rendelet III. mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2007. december 11-én.
a Bizottság részéről
Jacques BARROT
alelnök
(1) HL L 373., 1991.12.31., 4. o. A legutóbb az 1900/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 377., 2006.12.27., 176. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
III. MELLÉKLET
A kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások
OPS 1: Kereskedelmi célú légi közlekedés (repülőgépek)
TARTALOM
A. RÉSZ |
— |
Alkalmazhatóság és fogalommeghatározások |
B. RÉSZ |
— |
Általános |
C. RÉSZ |
— |
Üzemben tartók tanúsítása és felügyelete |
D. RÉSZ |
— |
Üzemeltetési eljárások |
E. RÉSZ |
— |
Üzemeltetés minden időjárásban |
F. RÉSZ |
— |
Teljesítmény – Általános rész |
G. RÉSZ |
— |
Teljesítmény – „A” osztály |
H. RÉSZ |
— |
Teljesítmény – „B” osztály |
I. RÉSZ |
— |
Teljesítmény – „C” osztály |
J. RÉSZ |
— |
Tömeg és súlypont |
K. RÉSZ |
— |
Eszközök és berendezések |
L. RÉSZ |
— |
Kommunikációs és navigációs berendezések |
M. RÉSZ |
— |
Repülőgépek karbantartása |
N. RÉSZ |
— |
Hajózószemélyzet |
O. RÉSZ |
— |
Légiutas-kísérő személyzet |
P. RÉSZ |
— |
Kézikönyvek, naplók és feljegyzések |
Q. RÉSZ |
— |
Repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozások és pihenési követelmények |
R. RÉSZ |
— |
Veszélyes áruk légi szállítása |
S. RÉSZ |
— |
Védelem |
A. RÉSZ
ALKALMAZHATÓSÁG ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
OPS 1.001
Alkalmazhatóság
Az OPS 1. része előírja a követelményeket minden polgári repülőgép kereskedelmi célú légi közlekedési üzemeltetésére olyan üzemben tartó által, amely gazdasági tevékenységének székhelye, és ha van, bejegyzett irodája egy tagállamban van (a továbbiakban: üzemben tartó). Az OPS 1 nem vonatkozik az alábbiakra:
1. |
repülőgépekre, ha azokat katonai, vámőrségi és rendőrségi szolgálatok használják; valamint |
2. |
ejtőernyős ugrásokra és tűzoltásra szolgáló repülésekre, és az ezekhez kapcsolódó irányító és visszatérő repülésekre, amelyeken azokat a személyeket szállítják, akiket általában az ejtőernyős ugrások és tűzoltás repülései szállítanának; valamint |
3. |
légi járművel folytatott munkavégzést közvetlenül megelőző, annak tartama alatti és azt közvetlenül követő repülésekre, feltéve, hogy ezek a repülések közvetlenül kapcsolódnak ehhez a légi járművel folytatott munkavégzéshez, és ezekben a személyzet tagjain kívül legfeljebb hat, a légi járművel folytatott munkavégzéshez elengedhetetlenül szükséges személyt szállítanak. |
OPS 1.003
Fogalommeghatározások
a) |
E melléklet alkalmazásában:
|
b) |
M. rész és 145. rész, az e mellékletben említettek szerint: a 2003. november 20-i 2042/2003/EK rendeletr (1)e vonatkozik. |
B. RÉSZ
ÁLTALÁNOS
OPS 1.005
Általános
a) |
Egy üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet kereskedelemi célú légi közlekedés rendeltetéssel, ha betartja az OPS 1. részét. A „B” teljesítményosztályú repülőgépek üzemeltetésére vonatkozó könnyített követelmények az OPS 1.005 a) pont 1. függelékében találhatók. |
b) |
Az üzemben tartó tartsa be a kereskedelmi célú légi közlekedésben üzemeltetett repülőgépekre visszamenőlegesen alkalmazandó légialkalmassági követelményeket. |
c) |
Minden repülőgépet Légialkalmassági Bizonyítványának feltételei betartásával és a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvében foglalt korlátozások keretei között kell üzemben tartani. |
d) |
Minden földi repülésgyakorló berendezést (STD), mint amilyenek a repülésszimulátorok vagy a repülésgyakorló berendezések (FTD), amelyek egy repülőgépet oktatás és/vagy számonkérés céljára helyettesítenek, a földi repülésgyakorló berendezésekre vonatkozó követelményeknek megfelelően minősíteni kell. Az ilyen STD-ket használni szándékozó üzemben tartóknak be kell szerezniük a Hatóság jóváhagyását. |
OPS 1.020
Törvények, rendeletek és eljárások – az üzemben tartó felelőssége
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy:
1. |
minden alkalmazottban tudatosítsa, hogy kötelesek betartani azon államok törvényeit, rendeleteit és eljárásait, amelyekben az üzemeltetés történik és amelyek feladataik ellátására vonatkoznak; és |
2. |
a személyzet minden tagja ismerje a feladataik ellátására vonatkozó törvényeket, rendeleteket és eljárásokat. |
OPS 1.025
Közös nyelv
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a személyzet minden tagja képes legyen egy közös nyelven kommunikálni. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes üzemben tartó személyzet képes legyen megérteni a nyelvet, amelyen az Üzemben Tartási Kézikönyv feladataikra és felelősségeikre vonatkozó részeit írták. |
OPS 1.030
Minimálisan szükséges berendezések listája – az üzemben tartó felelőssége
a) |
Az üzemben tartó minden repülőgépre elkészít egy, a Hatóság által jóváhagyott, a minimálisan szükséges berendezések listáját (MEL). Ennek a Hatóság által elfogadott vonatkozó, a minimálisan szükséges berendezések alaplistáján (MMEL) (ha ilyen van) kell alapulnia, de nem lehet annál kevésbé korlátozó. |
b) |
Az üzemben tartó a repülőgépet csak a MEL-lel összhangban üzemeltetheti, kivéve, ha a Hatóság engedélyezi az eltérést. Semmilyen körülmények között nem engedhet meg egy ilyen engedély az MMEL korlátozásait túllépő üzemeltetést. |
OPS 1.035
Minőségügyi rendszer
a) |
Az üzemben tartó állítson fel egy minőségügyi rendszert és jelöljön ki egy minőségügyi vezetőt, aki figyelemmel kíséri az eljárások helyességét, amelyek a biztonságos üzemeltetéshez és a repülőgépek légialkalmasságának biztosításához szükségesek. A betartás figyelemmel kísérésének tartalmaznia kell egy visszajelzési rendszert a felelős vezetőnek, hogy szükség esetén a javító lépéseket megtegye. |
b) |
A minőségügyi rendszer foglaljon magában egy minőségbiztosítási programot, amely eljárásokat tartalmaz annak ellenőrzésére, hogy minden műveletet az összes vonatkozó követelménnyel, szabvánnyal és eljárással összhangban végeznek. |
c) |
A minőségügyi rendszernek és a minőségügyi vezetőnek a Hatóság számára elfogadhatónak kell lennie. |
d) |
A minőségügyi rendszert a vonatkozó dokumentációban le kell írni. |
e) |
A fenti a) albekezdés ellenére a Hatóság elfogadhatja két minőségügyi vezető kijelölését, egyet az üzemeltetésre és egyet a karbantartásra, ha az üzemben tartó kijelölt egy minőségirányítási szervezeti egységet annak biztosítására, hogy a minőségügyi rendszert a teljes üzemeltetés területén egységesen alkalmazzák. |
OPS 1.037
Balesetmegelőzési és repülésbiztonsági program
a) |
Az üzemben tartó alakítson ki és tartson fenn egy balesetmegelőzési és repülésbiztonsági programot, amely integrálható a minőségügyi rendszerbe, és amely tartalmaz:
|
b) |
A balesetmegelőzési és repülésbiztonsági program által eredményezett javító intézkedésekre vonatkozó javaslatok megtétele a program irányításáért felelős személy feladata. |
c) |
A baleseti és repülésbiztonsági program alapján tett intézkedések hatékonyságát a minőségügyi vezető figyeli és értékeli. |
OPS 1.040
A személyzet tagja
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózó és légiutas-kísérő személyzet minden tagja szolgálati feladatainak végrehajtására képzett és alkalmas legyen. |
b) |
Ahol vannak olyan tagjai a személyzetnek, akik nem a légiutas-kísérő személyzet tagjai, akik feladataikat a repülőgép utasterében látják el, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ezek
|
OPS 1.050
Kutatási és mentési információk
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a tervezett repüléssel kapcsolatosan a kutatási és mentési szolgálatokkal összefüggő lényeges információk a fedélzeten könnyen hozzáférhetők legyenek.
OPS 1.055
Információ a fedélzeten lévő vészhelyzeti és életmentő eszközökről
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a mentést koordináló központokkal való azonnali közlésre rendelkezésre álljanak a valamennyi repülőgépén lévő vészhelyzeti és életmentő eszközökről információt tartalmazó listák. Ez az információ tartalmazza, amennyire értelmezhető, a mentőtutajok és pirotechnikai eszközök számát, színét és típusát, a vészmentő orvosi felszerelések és vízben használatos eszközök részletes ismertetését, valamint a hordozható vészrádió berendezések típusát és frekvenciáit.
OPS 1.060
Kényszerleszállás vízre
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 30 utasülést meghaladó jóváhagyott konfigurációjú repülőgépet olyan víz fölött történő repülés végrehajtására, amelynek távolsága a kényszerleszállás végrehajtását lehetővé tevő szárazföldtől több, mint 400 tengeri mérföld, vagy utazósebességgel több, mint 120 perces repülést igényel, – amelyik a kevesebb –, ha a repülőgép megfelel a vonatkozó légialkalmassági előírásban a vízre történő kényszerleszállásra megadott követelményeknek.
OPS 1.065
Hadi fegyverek és lőszerek szállítása
a) |
Az üzemben tartó nem szállíthat hadi fegyvereket és lőszereket, kivéve, ha erre az összes érintett állam megadta a jóváhagyást. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hadi fegyverek és lőszerek:
|
c) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a parancsnokot a repülés megkezdése előtt értesítsék a szállítani szándékozott összes hadi fegyver és lőszer részletes adatairól és elhelyezkedéséről a fedélzeten. |
OPS 1.070
Sportfegyverek és -lőszerek szállítása
a) |
Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy bejelentsék neki az összes légi szállításra szánt sportfegyvert. |
b) |
A sportfegyverek szállítását elvállaló üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ezek:
|
c) |
A sportfegyverek lőszerei szállíthatók az utasok feladott csomagjaiban bizonyos korlátozások mellett, a műszaki utasításokkal összhangban (lásd OPS 1.1160 b) pont 5. albekezdése), amint az az OPS 1.1150 a) pont 15. albekezdésében meg van határozva. |
OPS 1.075
Személyek szállításának módja
Az üzemben tartó tegyen meg minden intézkedést annak biztosítására, hogy a repülés során semmilyen személy ne legyen a repülőgép bármely olyan részében, amely nem személyek elhelyezésére van tervezve, kivéve, ha a parancsnok ideiglenes tartózkodást engedélyez a repülőgép valamely részén:
1. |
abból a célból, hogy a repülőgép vagy az azon lévő személyek, állatok vagy rakományok biztonságához szükséges tevékenységek végrehajthatók legyenek; vagy |
2. |
melyben csomagot vagy rakományt szállítanak, amelyet oly módon terveztek, hogy repülés közben lehetséges legyen a személyek hozzáférése ezen részekhez. |
OPS 1.080
Szándékosan üres
OPS 1.085
A személyzet felelőssége
a) |
A személyzet tagjai felelősek feladataik pontos végrehajtásáért, amelyek:
|
b) |
A személyzet tagja köteles:
|
c) |
A fenti b) pont semmilyen módon nem kötelezi a személyzet egy tagját, hogy egy olyan eseményt jelentsen, amelyen a személyzet egy másik tagja már bejelentett. |
d) |
A személyzet tagja nem végezhet feladatokat a repülőgépen a következő esetekben:
|
e) |
A személyzet tagjaira az üzemben tartó által megállapított és a Hatóság számára elfogadható alkalmas követelményeket kell alkalmazni az alkoholfogyasztás tekintetében, amelyek nem lehetnek kevésbé korlátozóak az alábbiaknál:
|
f) |
A parancsnok:
|
g) |
A parancsnok vagy az a pilóta, akit a repülőgép vezetésével megbíztak olyan vészhelyzet esetén, amely azonnali döntést és cselekvést igényel, megtesz minden intézkedést, amit az adott körülmények között szükségesnek tart. Ilyen esetekben a biztonság érdekében eltérhet a szabályoktól, valamint az üzemeltetési eljárásoktól és módszerektől. |
OPS 1.090
A parancsnok jogköre
Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést annak érdekében, hogy a repülőgépen szállított összes személy engedelmeskedjen a parancsnok által kiadott minden olyan jogszerű parancsnak, amelynek célja a repülőgép, valamint a repülőgépen szállított személyek és vagyontárgyak biztonságának megóvása.
OPS 1.095
Jogosultság a repülőgéppel való gurulásra
Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést annak biztosítására, hogy a felelősségi körébe tartozó repülőgéppel a repülőtér területén ne guruljon a hajózószemélyzet tagján kívül más, kivéve, ha a személy, aki a vezérlőszerveknél ül:
1. |
megfelelő engedélyt kapott az üzemben tartótól vagy kijelölt ügynökétől és képes
|
2. |
eligazításban részesült a repülőtér elrendezését, az útvonalakat, jeleket, fényeket, a légiirányítás jelzéseit és utasításait, kifejezéseit és eljárásait illetően, és képes megfelelni a repülőgépnek a repülőtéren történő biztonságos mozgatásához szükséges üzemeltetési standardoknak. |
OPS 1.100
A pilótafülkében történő tartózkodás engedélyezése
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a járatra kirendelt hajózószemélyzet tagjain kívül egyéb személyt ne engedjenek be vagy szállítsanak a pilótafülkében, kivéve, ha ez a személy:
|
b) |
A parancsnok gondoskodjon a következőkről:
|
c) |
A pilótafülkébe történő beengedésről a végső döntés a parancsnok felelőssége. |
OPS 1.105
Engedély nélküli szállítás
Az üzemben tartó tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy titokban egyetlen személy se jusson vagy juttasson csomagot a repülőgép fedélzetére.
OPS 1.110
Hordozható elektronikus eszközök
Az üzemben tartó nem engedheti meg egyetlen személynek sem, hogy használjon, és meg kell tennie minden ésszerű intézkedést annak érdekében, hogy egyetlen személy se használjon a repülőgép fedélzetén olyan hordozható elektronikus eszközt, amely hátrányosan befolyásolhatja a repülőgép rendszereinek és berendezéseinek működését.
OPS 1.115
Alkohol és kábítószerek
Az üzemben tartó nem engedélyezheti egyetlen személynek sem, hogy a repülőgépre felszálljon vagy ott tartózkodjék, és meg kell tennie minden ésszerű intézkedést, hogy egyetlen személy se szálljon fel vagy tartózkodjon a repülőgépen, ha alkoholos vagy kábítószeres befolyásoltsága olyan mértékű, hogy a repülőgép vagy a repülőgépen lévő személyek biztonsága veszélyben lehet.
OPS 1.120
A biztonság veszélyeztetése
Az üzemben tartónak meg kell tennie minden ésszerű intézkedést annak érdekében, hogy egyetlen személy se cselekedjen vagy mulasszon el egy cselekvést meggondolatlanságból vagy hanyagságból oly módon,
1. |
hogy veszélyeztesse a repülőgépet vagy a rajta lévő személyeket; |
2. |
hogy azt okozza vagy lehetővé tegye, hogy a repülőgép bármely személyt vagy vagyontárgyat veszélyeztessen. |
OPS 1.125
A fedélzeten tartandó okmányok
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a következő okmányok vagy ezek másolatai minden egyes repülés alkalmával a fedélzeten legyenek:
|
b) |
A hajózószemélyzet minden tagjának minden repülés alkalmával rendelkeznie kell egy érvényes szakszolgálati engedéllyel a repülés céljának megfelelő jogosítással. |
OPS 1.130
A fedélzeten tartandó kézikönyvek
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
1. |
az Üzemben Tartási Kézikönyv azon naprakész részei, amelyek a személyzet feladataira vonatkoznak, a fedélzeten legyenek minden egyes repülés alkalmával; |
2. |
az Üzemben Tartási Kézikönyv azon részei, amelyek a repülés végrehajtásához szükségesek, a repülőgép fedélzetén könnyen hozzáférhetők legyenek a személyzet számára; és |
3. |
a repülőgép naprakész Üzemben Tartási Kézikönyve legyen a repülőgép fedélzetén – kivéve, ha a Hatóság elfogadta, hogy az OPS 1.1045, 1. függelék, B) rész előírásai szerinti Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza a repülőgépről a vonatkozó információkat. |
OPS 1.135
A fedélzeten tartandó kiegészítő információk és nyomtatványok
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az OPS 1.125 és az OPS 1.130 által előírt okmányokon és kézikönyveken kívül az üzemeltetés típusára és területére vonatkozó következő információk és nyomtatványok a fedélzeten legyenek minden egyes repülés alkalmával:
|
b) |
A Hatóság engedélyezheti, hogy a fenti a) pontban megadott információk, vagy ezek részei a papírra nyomtatott megjelenítéstől eltérő módon is megjeleníthetők legyenek. Ilyen esetben biztosítani kell a hozzáférhetőség, a használhatóság és a megbízhatóság elfogadható színvonalát. |
OPS 1.140
A földön megőrzendő információk
a) |
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről: Legalább minden egyes repülés vagy repüléssorozat időtartamára:
|
b) |
A fenti a) albekezdésben említett információ tartalmazza a következőket:
|
OPS 1.145
Felhatalmazás ellenőrzésre
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Hatóság által felhatalmazott bármely személy részére engedélyezett legyen bármely időpontban a fedélzeten tartózkodás és a repülés azokon a repülőgépeken, amelyek üzemeltetése a Hatóság által kiadott AOC-nak megfelelően történik, valamint a pilótafülkébe való belépés és tartózkodás, azzal a feltétellel, hogy a parancsnok megtagadhatja a belépést a pilótafülkébe, ha megítélése szerint ez veszélyezteti a repülőgép biztonságát.
OPS 1.150
Dokumentációk és okmányok bemutatása
a) |
Az üzemben tartó köteles a következőkre:
|
b) |
Amennyiben a hatóság által felhatalmazott személy kéri, a parancsnok a kéréstől számított ésszerű időtartamon belül mutassa be részére a repülőgép fedélzetén megkövetelt dokumentációkat. |
OPS 1.155
Dokumentációk megőrzése
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
1. |
bármely olyan eredeti dokumentációt, vagy ezek másolatait, amelyek megőrzésére köteles, őrizzen meg az előírt időtartamig, még akkor is, ha megszűnt a repülőgép üzemben tartója lenni; és |
2. |
abban az esetben, ha a személyzet egy tagja, akiről az üzemben tartó repülési szolgálati, szolgálati és pihenőidő nyilvántartást vezet, egy másik üzemben tartónál lesz a személyzet tagja, ezt a nyilvántartást bocsássa az új üzemben tartó rendelkezésére. |
OPS 1.160
A fedélzeti adatrögzítő által felvett adatok megőrzése, bemutatása és felhasználása
a) |
A felvett adatok megőrzése
|
b) |
A felvett adatok bemutatása Egy olyan repülőgép üzemben tartója, amely fedélzeti adatrögzítőt visz magával, köteles a Hatóság kérésétől számított ésszerű időtartamon belül bemutatni a fedélzeti adatrögzítő által felvett és hozzáférhető vagy megőrzött valamennyi felvett adatot. |
c) |
A felvett adatok felhasználása
|
OPS 1.165
Bérlés
a) |
Kifejezések Az ebben a bekezdésben alkalmazott kifejezések jelentése a következő:
|
b) |
Repülőgépek bérlése közösségi üzemben tartók között
|
c) |
Repülőgépek bérlése egy közösségi üzemben tartó és egy nem közösségi üzemben tartó között
|
Az OPS 1.005 a) 1. függeléke
„B” teljesítményosztályú repülőgépek üzemeltetése
a) |
Kifejezések
|
b) |
Az üzemeltetés, amelyre ez a melléklet alkalmazható, a következő könnyítéseknek megfelelően folytatható.
|
Az OPS 1.125 1. függeléke.
Fedélzeten tartandó dokumentumok
Lásd az OPS 1.125-öt.
Az OPS 1.125 által előírt dokumentumok elveszése vagy ellopása esetén az üzemeltetés folytatható addig, amíg a járat eléri a bázist vagy egy olyan helyet, ahol helyettesítő dokumentumok biztosíthatóak.
C. RÉSZ
ÜZEMBEN TARTÓK TANÚSÍTÁSA ÉS FELÜGYELETE
OPS 1.175
A légi üzemben tartó tanúsításának általános szabályai
1. megjegyzés: Ezen pont 1. függeléke írja elő az AOC tartalmát és feltételeit.
2. megjegyzés: Ezen pont 2. függeléke írja elő az irányítási és szervezési követelményeket.
a) |
Az üzemben tartó csak a légi jármű üzemben tartási engedély (AOC) alapján és feltételeivel összhangban üzemeltethet repülőgépet kereskedelmi célú légi szállításra. |
b) |
Egy AOC-t vagy egy AOC módosítását kérelmező tegye lehetővé a Hatóság számára, hogy a javasolt üzemeltetés minden biztonsági szempontját megvizsgálja. |
c) |
Egy AOC-t kérelmező köteles az alábbiakra:
|
d) |
Ha egy üzemben tartónak különböző tagállamokban vannak bejegyezve repülőgépei, megfelelő intézkedéseket kell tenni a megfelelő biztonsági felügyelet biztosítására. |
e) |
Az üzemben tartó tegye lehetővé a Hatóság számára, hogy hozzáférjen szervezetéhez és repülőgépeihez és biztosítsa, hogy a karbantartás tekintetében hozzáférést biztosít valamennyi 145. rész szerinti társult karbantartási szervezethez, hogy meghatározható legyen az OPS 1 folyamatos betartása. |
f) |
Az AOC-t módosítják, felfüggesztik vagy visszavonják, ha a Hatóság nincs többé meggyőződve arról, hogy az üzemben tartó képes a biztonságos üzemeltetés fenntartására. |
g) |
Az üzemben tartónak meg kell győznie a Hatóságot a következők tekintetében:
|
h) |
Az üzemben tartónak ki kell neveznie egy, a Hatóság számára elfogadható felelős vezetőt, akinek a cégen belül hatásköre van arra, hogy biztosítsa, hogy minden üzemeltetési és karbantartási műveletet a Hatóság által megkövetelt színvonalon lehet finanszírozni és végrehajtani. |
i) |
Az üzemben tartónak ki kell neveznie a Hatóság számára elfogadható tisztségviselőket, akik felelősek a következő területek irányításáért és felügyeletéért:
|
j) |
Egy személy betölthet több kinevezett pozíciót, ha a Hatóság számára ez elfogadható, de a legalább 21 teljes munkaidős személyzetet alkalmazó üzemben tartóknál legalább két személy szükséges, hogy a négy felelősségi területet ellássa. |
k) |
Legfeljebb 20 teljes munkaidős személyzetet alkalmazó üzemben tartóknál a kinevezett pozíciók közül egyet vagy többet betölthet a felelős vezető, ha ez elfogadható a Hatóság számára. |
l) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden repülést az Üzemben Tartási Kézikönyv előírásaival összhangban hajtsanak végre. |
m) |
Az üzemben tartó köteles megfelelő földi kiszolgáló eszközökről gondoskodni, hogy biztosítsa járatai biztonságos kiszolgálását. |
n) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy repülőgépei az üzemeltetés területe és típusa által megkövetelt módon legyenek felszerelve és személyzetük ennek megfelelően képzett legyen. |
o) |
Az üzemben tartó az AOC feltételei szerint üzemeltetett valamennyi repülőgépre köteles betartani a karbantartási követelményeket az M. résszel összhangban. |
p) |
Az üzemben tartó köteles a hatóság számára átadni a P. részben előírt Üzemben Tartási Kézikönyv és valamennyi módosításának és változtatásának egy példányát. |
q) |
Az üzemben tartó köteles fő üzemeltetési bázisán az üzemeltetés területének és típusának megfelelő üzemeltetést támogató eszközöket fenntartani. |
OPS 1.180
Az AOC kiadása, módosítása és érvényességének meghosszabbítása
a) |
Az üzemben tartó csak akkor kap AOC-t vagy annak módosítását, és az AOC akkor marad érvényben, ha:
|
b) |
Az OPS 1.185 f) pont előírásaitól eltérve, az üzemben tartó köteles a lehető leghamarabb értesíteni a Hatóságot a lenti OPS 1.185 a) pont szerint megadott információ bármely változásáról. |
c) |
Ha a Hatóság nincs meggyőződve arról, hogy a fenti a) albekezdés követelményeit teljesítik, a Hatóság megkövetelheti egy vagy több bemutató repülés végrehajtását, amelyeket úgy folytatnak, mintha keresdedelmi célú légiszállítási repülések lennének. |
OPS 1.185
Adminisztratív követelmények
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az első AOC, és ahol értelmezhető, annak bármely módosítása vagy megújítása iránti kérelem tartalmazza az alábbi információkat:
|
b) |
Kizárólag az üzemben tartó karbantartási rendszerének vonatkozásában és minden üzemeltetett repülőgéptípusra az első AOC, és ahol értelmezhető, annak bármely módosítása vagy megújítása iránti kérelem tartalmazza az alábbi információkat:
|
c) |
Az AOC első kiadása iránti kérelmet legalább 90 nappal a szándékolt üzemeltetés időpontja előtt be kell nyújtani azzal a kivétellel, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyvet később, de legalább 60 nappal a szándékolt üzemeltetés időpontja előtt lehet benyújtani. |
d) |
Az AOC módosítása iránti kérelmet legalább 30 nappal vagy annyival, amennyiben másként megállapodtak, a szándékolt üzemeltetés időpontja előtt kell benyújtani. |
e) |
Az AOC meghosszabbítása iránti kérelmet legalább 30 nappal vagy annyival, amennyiben másként megállapodtak, a meglévő érvényességi időtartam lejárta előtt kell benyújtani. |
f) |
Ha nem állnak fel kivételes körülmények, a Hatóságot legalább 10 nappal megelőzően kell értesíteni egy pozíció kinevezett betöltőjének változásáról. |
Az OPS 1.175 1. függeléke
A légijármű-üzembentartási engedély tartalma és feltételei
Az AOC a következőket írja elő:
a) |
az üzemben tartó neve és helye (üzleti tevékenységének központja); |
b) |
a kiadás időpontja és érvényesség időtartama; |
c) |
az engedélyezett üzemeltetés típusának leírása; |
d) |
a használatra engedélyezett repülőgép(ek) típusa(i); |
e) |
az engedélyezett repülőgép(ek) lajstromjelei azzal a kivétellel, hogy az üzemben tartók engedélyt kaphatnak egy rendszerre, ahogy a Hatóságot AOC-je alapján üzemben tartott repülőgépek lajstromjeleiről értesítik; |
f) |
az üzemeltetés engedélyezett területei; |
g) |
speciális korlátozások; és |
h) |
speciális engedélyek/jóváhagyások, pl.:
|
Az OPS 1.175 2. függeléke
Az AOC birtokosának irányítása és szervezete
a) |
Általános Az üzemben tartónak megbízható és hatékony vezetési rendszerrel kell rendelkeznie, hogy biztosítsa a légi üzemeltetés biztonságos lebonyolítását. A pozíciók kinevezett betöltőinek vezetői képességekkel és megfelelő műszaki/üzemeltetési képzettséggel kell rendelkezniük a repülés területén. |
b) |
A kinevezett tisztségviselők
|
c) |
A személyzet megfelelősége és felügyelete
|
d) |
Elhelyezés
|
e) |
Dokumentáció Az üzemben tartónak intézkednie kell a kézikönyvek, a módosítások és egyéb dokumentáció előállításáról. |
D. RÉSZ
ÜZEMELTETÉSI ELJÁRÁSOK
OPS 1.195
Az üzemeltetés irányítása
Az üzemben tartó köteles:
a) |
a Hatóság által jóváhagyott operatív ellenőrzési rendszert felállítani és fenntartani; és |
b) |
az AOC feltételei szerint üzemeltetett valamennyi járat felett operatív irányítást gyakorolni. |
OPS 1.200
Üzemben Tartási Kézikönyv
Az üzemben tartó bocsásson rendelkezésre az üzemeltető személyzet használatára és iránymutatásul egy Üzemben Tartási Kézikönyvet a P. résszel összhangban.
OPS 1.205
Az üzemeltető személyzet szakértelme
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes, a földi és repülési műveletekhez rendelt vagy abban közvetlenül részt vevő személyzet megfelelően el legyen igazítva, gyakorlatban bizonyítsa képességeit konkrét feladatai terén és legyen tudatában felelősségének és ezen kötelezettségek kapcsolatával az üzemeltetés egészével.
OPS 1.210
Eljárások bevezetése
a) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat és utasításokat minden egyes repülőgéptípushoz, amelyek tartalmazzák a földi személyzet és a repülőgép személyzeti tagjai kötelességeit a földi és légi üzemeltetés minden vonatkozásában. |
b) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki egy ellenőrző lista (check list) rendszert, amit a személyzet tagjai alkalmaznak a repülőgép-üzemeltetés összes fázisában szabályos, rendkívüli és vészhelyzetekben, hogy biztosítsák az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt eljárások betartását. |
c) |
Az üzemben tartó nem kérheti a személyzet tagjától, hogy a repülés kritikus fázisainak folyamán a repülőgép biztonságos üzemeltetéshez előírtakon kívül egyéb tevékenységet végezzen. |
OPS 1.215
Légiforgalmi irányító szolgálatok használata
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden járaton, ahol elérhető, használják a légiforgalmi irányító szolgálatokat.
OPS 1.216
Repülés közbeni operatív utasítások
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy repülés közbeni operatív utasításait, amelyek a légiforgalmi repülési terv változását tartalmazzák, koordinálják a légiforgalmi irányító szolgálat megfelelő egységével a repülőgéppel történő közlés előtt, ha ez megvalósítható.
OPS 1.220
A repülőterek üzemben tartó általi engedélyezése
Az üzemben tartó kizárólag azon repülőterek használatát engedélyezheti, amelyek megfelelőek az érintett repülőgéptípusokhoz és az üzemeltetés típusaihoz.
OPS 1.225
Repülőtér-üzemeltetési minimumok
a) |
Az üzemben tartó határozza meg az OPS 1.430-cal összhangban a repülőtér-üzemeltetési minimumokat, minden, a OPS 1.220-szal összhangban engedélyezett kiinduló- és célállomásként, illetve kitérő célrepülőtérként engedélyezett repülőtérre. |
b) |
A fenti a) pont szerint meghatározott minimumokhoz kötelező hozzáadni a Hatóság által előírt értéknöveléseket. |
c) |
Az adott típusú megközelítési és leszállási eljáráshoz a megadott minimum abban az esetben tekinthető érvényesnek, ha:
|
OPS 1.230
Műszeres indulási és megközelítési eljárások
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az adott repülőtér elhelyezkedése szerinti állam által kidolgozott műszeres indulási és megközelítési eljárásokat használják. |
b) |
A fenti a) bekezdésben leírtaktól eltérve a parancsnok elfogadhatja a légiforgalmi irányító szolgálat (ATS) engedélyét a közzétett indulási vagy megközelítési útvonaltól való eltéréshez, amennyiben biztosított az akadálymentesség kritériuma, valamint teljes mértékben számításba vették az üzemeltetési körülményeket. A megközelítés végső szakasza vizuális repüléssel, vagy a kidolgozott műszeres megközelítési eljárásnak megfelelően kell történjék. |
c) |
A fenti a) bekezdéssel összhangban megköveteltektől eltérő eljárásokat az üzemben tartó csak abban az esetben alkalmazhat, ha az adott repülőtér elhelyezkedése szerinti állam azokat – szükség esetén – jóváhagyta, valamint a Hatóság elfogadta. |
OPS 1.235
Zajcsökkentési eljárások
a) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a műszeres repülés folyamán történő zajcsökkentéshez az ICAO PANC OPS 1. kötet előírásainak betartásával (Dok.: 8168-OPS/611). |
b) |
Az üzemben tartó által előírt felszálláskori zajcsökkentési eljárások bármely egyedi repülőgéptípusra legyenek azonosak az összes repülőtér esetén. |
OPS 1.240
Üzemeltetési útvonalak és területek
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy repülőgép-üzemeltetést csak olyan útvonalakon, illetve területeken folytassanak, ahol:
|
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemeltetést az üzemeltetési útvonalra vagy területre a Hatóság által előírt korlátozásokkal összhangban folytassák. |
OPS 1.241
Üzemeltetés meghatározott, Csökkentett Függőleges Elkülönítési Minimumú légtérben (RVSM)
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a légtér azon meghatározott részein, ahol regionális léginavigációs megállapodás alapján 300 m (1 000 láb) függőleges elkülönítési minimum érvényes, ha azt a Hatóság engedélyezi (RVSM jóváhagyás). (Lásd az OPS 1.872-t is).
OPS 1.243
Üzemeltetés azokon a területeken, amelyekre előírt navigációs követelmények vonatkoznak
a) |
Az üzemben tartó biztosítja, hogy azokon a területeken, vagy a légtér azon részein, vagy azokon az útvonalakon, amelyekre előírt navigációs teljesítmény előírások vonatkoznak ezen követelményeknek megfelelően tanúsított repülőgépeket üzemeltet és szükség esetén gondoskodik arról, hogy a hatóság a vonatkozó működési engedélyt megadja. (lásd az OPS 1.865 c) pont 2.albekezdést, az OPS 1.870-t és az OPS 1.872-t is). |
b) |
Az a) pontban említett területeken üzemeltetett repülőgép üzemben tartójának gondoskodnia kell arról, hogy az érintett légtérért felelős hatóság által meghatározott valamennyi tartalék eljárás szerepeljen az Üzemben Tartási Kézikönyvben. |
OPS 1.245
A megfelelő repülőtértől való maximális távolság az ETOPS engedéllyel nem rendelkező két hajtóműves repülőgépek esetén
a) |
A Hatóságnak az OPS 1.246 a) pontjával összhangban kiadott speciális engedélyének (ETOPS engedély) kivételével az üzemben tartó nem üzemeltethet kéthajtóműves repülőgépeket olyan útvonalon, amelynek van távolabbi pontja egy megfelelő repülőtértől a következőknél:
|
b) |
Az üzemben tartó meghatároz egy sebességet, amely nem nagyobb a VMO sebességnél abból a célból, hogy kiszámítható legyen a legnagyobb távolság egy megfelelő repülőtértől minden kéthajtóműves repülőgéptípusra vagy -változatra azon tényleges sebességet alapul véve, amelyet a repülőgép egy üzemképtelen hajtóművel repülve fenn tud tartani az alábbi körülmények között:
|
c) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza a minden egyes repülőgéptípusra vagy változatra jellemző következő adatokat:
Megjegyzés: A fent meghatározott sebességek és magasságok (repülési szintek) használatának célja csak a megfelelő repülőtértől mért legnagyobb távolság meghatározása. |
OPS 1.246
Megnövelt hatótávolságú üzemeltetés (ETOPS) kéthajtóműves repülőgépekkel
a) |
Az üzemben tartó csak akkor folytasson üzemeltetést az OPS 1.245-tel összhangban meghatározott távolsági küszöbértéket túllépve, ha arra a Hatóság engedélyt ad (ETOPS jóváhagyás). |
b) |
Az ETOPS repülés megkezdése előtt az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy rendelkezésre áll egy megfelelő ETOPS útvonal alternatíva az engedélyezett eltérési időn belül, vagy a repülőgép üzemképességi állapotából eredően a MEL alapján meghatározott eltérési időn belül – amelyik rövidebb. (Lásd az OPS 1.297 d) pontját is) |
OPS 1.250
Minimális repülési magasságok megállapítása
a) |
Az üzemben tartó határozza meg a minimális repülési magasságokat, valamint ezen magasságok meghatározásának módszereit az összes repülési útvonalszakasz vonatkozásában, amelyek biztosítják a terepszint feletti minimális magasságokat az F–I. részek követelményeinek figyelembevételével. |
b) |
A minimális repülési magasságok meghatározásának összes módszerét jóvá kell hagyja a Hatóság. |
c) |
Amennyiben az átrepült államok által meghatározott minimális repülési magasságok meghaladják az üzemben tartó által megadottakat, a nagyobb értékek érvényesek. |
d) |
Az üzemben tartó a következő tényezőket vegye figyelembe a minimális repülési magasságok meghatározásakor:
|
e) |
A fenti d) albekezdés követelményeinek teljesítése során kellő figyelmet kell fordítani a következőkre:
|
OPS 1.255
Üzemanyag-gazdálkodás
a) |
Az üzemben tartó dolgozza ki üzemanyag-gazdálkodási politikáját a repüléstervezéshez és a repülés közbeni újratervezéshez, hogy biztosítsa, hogy minden repülőgépben elegendő mennyiségű üzemanyag legyen a tervezett repüléshez, valamint tartalék üzemanyag a tervezett repüléstől való eltérések esetére. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülések tervezése legalább az alábbi 1. és 2. bekezdéseken alapul:
|
c) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repüléshez szükséges kifogyasztható üzemanyag-mennyiség repülés előtti kiszámítása tartalmazza a következőket:
|
d) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a kifogyasztható üzemanyag kiszámítására szolgáló repülés közbeni újratervezési eljárás, ha a repülést az eredetileg tervezettől eltérő útvonalon vagy célállomásra kell folytatni, a következőket tartalmazza:
|
OPS 1.260
Mozgáskorlátozott személyek szállítása
a) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a mozgáskorlátozott személyek (PRM-ek) szállítására. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy mozgáskorlátozott személy (PRM) számára ne jelölhessenek ki, illetve ne foglalhasson el olyan ülést, amelyen jelenlétével:
|
c) |
A parancsnokot értesíteni kell, ha a fedélzeten PRM-eket szállítanak. |
OPS 1.265
Nem befogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben levő személyek szállítása
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a be nem fogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben lévő személyek szállítására, hogy biztosítsa a repülőgép és a repülőgépen lévő személyek biztonságát. A parancsnokot kötelező tájékoztatni, ha a fedélzeten a fenti kategóriába tartozó személyeket kívánnak szállítani.
OPS 1.270
Poggyász és rakomány elhelyezése
(Lásd az OPS 1.270 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy az utastérbe csak olyan kézipoggyászt vigyenek be, amelyek megfelelően és biztonságosan el lehet helyezni. |
b) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy minden olyan, a fedélzeten lévő csomagot és rakományt, amely sérülést vagy kárt okozhat, vagy eltorlaszolhatja a folyosókat vagy a kijáratokat, ha helyet változtat, mozgásukat megakadályozó tárolóhelyekre helyezzék el. |
OPS 1.275
Szándékosan üres
OPS 1.280
Utasok ültetési rendje
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy az utasokat olyan helyre ültessék, ahol ha vészkiürítésre van szükség, a legjobban segítik és nem gátolják a repülőgép kiürítését.
OPS 1.285
Az utasok tájékoztatása
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
a) |
Általános
|
b) |
Felszállás előtt
|
c) |
Felszállás után
|
d) |
Leszállás előtt
|
e) |
Leszállás után
|
f) |
Repülés közbeni vészhelyzet esetén az utasokat utasítják azon vészmentő tevékenységek végrehajtására, amelyek megfelelnek a körülményeknek. |
OPS 1.290
A repülés előkészítése
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden szándékolt repülésre készüljön egy operatív repülési terv. |
b) |
A parancsnok ne kezdjen meg egy repülést, amíg nem győződött meg arról, hogy:
|
OPS 1.295
Repülőterek kiválasztása
a) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a cél- és/vagy kitérő repülőtereknek az OPS 1.220-szal összhangban történő kiválasztásához repüléstervezéskor. |
b) |
Az üzemben tartónak az operatív repülési tervben ki kell választania és meg kell határoznia egy felszálló kitérő repülőteret arra az esetre, ha a kiinduló repülőtérre való visszatérés időjárási, vagy teljesítményi okok miatt nem lehetséges. A felszálló kitérő repülőtér az alábbi távolságokon belül legyen:
|
c) |
Az üzemben tartónak legalább egy kitérő célrepülőteret ki kell választania minden IFR szerinti repülésre, kivéve, ha:
|
d) |
Az üzemben tartónak két kitérő célrepülőteret kell kiválasztania, ha:
|
e) |
Az üzemben tartó valamennyi szükséges kitérő repülőteret az operatív repülési tervben írja elő. |
OPS 1.297
Tervezési minimumok a műszeres repülési szabályok (IFR) szerinti repülésekhez
a) |
Tervezési minimumok felszálló kitérő repülőterekhez. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret felszálló kitérő repülőtérnek, ha a vonatkozó időjárás-jelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények az OPS 1.225-tel összhangban meghatározott érvényes leszállási minimummal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek. A felhőalapot akkor kell figyelembe venni, ha csak nem precíziós és körözéses megközelítési módok állnak rendelkezésre. Az egy üzemképtelen hajtóművel való repülésre megadott összes korlátozást figyelembe kell venni. |
b) |
Tervezési minimumok a célrepülőterekre és a kitérő célrepülőterekre. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret célrepülőtérnek vagy kitérő célrepülőtérnek, ha a vonatkozó időjárás-jelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények a következő érvényes leszállási minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek:
|
c) |
Tervezési minimumok útvonali kitérő repülőterekre. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret útvonali kitérő repülőtérként, ha a vonatkozó időjárás-jelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények a fenti 1. táblázat szerinti érvényes leszállási minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek. |
d) |
Tervezési minimumok egy ETOPS útvonali kitérő repülőtérre. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret ETOPS útvonali kitérő repülőtérként, ha a vonatkozó időjárás-jelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények a következő 2. táblázat szerinti érvényes leszállási minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek, és ha összhangban van az üzemben tartó ETOPS jóváhagyásával. 2. táblázat Tervezési minimumok – ETOPS
|
OPS 1.300
ATS repülési terv benyújtása
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy repülést csak akkor kezdjenek meg, ha benyújtottak egy ATS repülési tervet, vagy megfelelő információt helyeztek letétbe, hogy lehetővé tegyék szükség esetén a riasztó szolgálatok aktiválását.
OPS 1.305
Üzemanyag-feltöltés/-leeresztés az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor
(Lásd az OPS 1.305 1. függelékét)
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ne történjék a repülőgép üzemanyag-feltöltése/-leeresztése Avgas, vagy „wide-cut” típusú (pl. Jet-B, vagy ezzel egyenértékű) üzemanyaggal, vagy ezen típusú tüzelőanyagok keverékével az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor. Minden egyéb esetben tartsák be a szükséges óvó rendszabályokat, valamint a repülőgépen megfelelően képesített személyzet teljesítsen szolgálatot, akik felkészültek a repülőgép kiürítésének kezdeményezésére és irányítására a lehető legcélszerűbb és leggyorsabb módon.
OPS 1.307
Üzemanyag-feltöltés/-leeresztés wide-cut típusú üzemanyaggal
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a „wide cut” típusú üzemanyaggal (pl. Jet B vagy ezzel egyenértékű) történő feltöltésre/leeresztésre, ha ez szükséges.
OPS 1.308
Tolatás és vontatás
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden tolatási és vontatási eljárás feleljen meg a vonatkozó repülési szabványoknak és eljárásoknak. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépek gurulás előtti vagy utáni helyváltoztatása csak akkor történik vonórúd nélkül, ha:
|
OPS 1.310
A személyzet tagjainak tartózkodása szolgálati helyeiken
a) |
A hajózószemélyzet tagjai
|
b) |
Légiutas-kísérő személyzet. A repülőgép összes olyan fedélzetén, amelyet utasok foglalnak el, a légiutas-kísérő személyzet oda rendelt tagjai a repülés kritikus fázisaiban üljenek kijelölt szolgálati helyeiken. |
OPS 1.315
Vészkiürítés segédeszközei
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy a gurulás, felszállás és leszállás előtt, valamint ha biztonságos és célszerű, a vészkiürítéshez automatikusan működésbe lépő segédeszköz legyen aktiválva.
OPS 1.320
Ülések, biztonsági övek és hevederek
a) |
A személyzet tagjai
|
b) |
Utasok
|
OPS 1.325
Utastér és konyha (konyhák) biztosítása
a) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy a gurulás, felszállás és leszállás előtt az összes kijárat és menekülési útvonal akadályoktól mentes legyen. |
b) |
A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a felszállás és leszállás előtt, valamint mindenkor, ha biztonsági szempontból szükséges, az összes felszerelés és poggyász biztonságosan rögzített legyen. |
OPS 1.330
Vészmentő felszerelések hozzáférhetősége
A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a vészmentő felszerelések az azonnali használathoz könnyen hozzáférhetők maradjanak.
OPS 1.335
Dohányzás a fedélzeten
a) |
A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a fedélzeten senki se dohányozhasson, ha:
|
OPS 1.340
Meteorológiai körülmények
a) |
Egy IFR szerinti repülés során a parancsnok:
|
b) |
Egy IFR repüléskor a parancsnok csak akkor folytathatja tovább a repülést az alábbi pontokon túl:
|
c) |
Egy IFR szerinti repüléskor a parancsnok csak akkor folytassa a repülést a tervezett célrepülőtér felé, ha a rendelkezésre álló legújabb információ azt jelzi, hogy az érkezés várható időpontjában a célrepülőtéren vagy legalább egy kitérő célrepülőtéren az időjárási feltételek az érvényes repülőtéri tervezési minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak. |
d) |
Egy VFR szerinti repülés során a parancsnok csak akkor kezdje meg a felszállást, ha az aktuális meteorológiai jelentések vagy az aktuális jelentések és előrejelzések kombinációja azt jelzi, hogy az útvonalon vagy az útvonal azon részén, amelyen VFR szerint repülnek, a megfelelő időben a meteorológiai feltételek olyanok, hogy lehetővé teszik az ezen szabályok betartását. |
OPS 1.345
Jég és egyéb szennyező anyagok – földi eljárások
a) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat, amelyeket követni kell, ha a repülőgép földi jégmentesítése és jegesedésgátlása és ehhez kapcsolódó felülvizsgálata szükséges. |
b) |
A parancsnok csak akkor kezdje meg a felszállást, ha a külső felületeken nincs olyan lerakódás, amely kedvezőtlenül befolyásolhatja a teljesítményt és/vagy az irányíthatóságot, kivéve az Üzemben Tartási Kézikönyvben megengedett mértéket. |
OPS 1.346
Jég és egyéb szennyező anyagok – repülés közbeni eljárások
a) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a várható vagy tényleges jegesedési körülmények közötti repülésekre. |
b) |
A parancsnok csak akkor kezdje meg a repülést és csak akkor repüljön szándékosan várható vagy tényleges jegesedési körülmények között, ha a repülőgép ilyen feltételek közötti megfelelésre bizonylatolva van és fel van szerelve. |
OPS 1.350
Üzemanyag- és olajellátás
A parancsnok csak akkor kezdje meg a repülést, ha meggyőződött arról, hogy a repülőgép legalább a repülés biztonságos végrehajtásához tervezett mennyiségű üzemanyagot és olajat magával viszi, figyelembe véve a várható üzemeltetési feltételeket.
OPS 1.355
Felszállás körülményei
A felszállás megkezdése előtt a parancsnok győződjön meg arról, hogy a rendelkezésére álló információk szerint az időjárás a repülőtéren és a használandó kifutópálya állapota nem akadályozza a biztonságos felszállást és indulást.
OPS 1.360
A felszállási minimumok alkalmazása
A felszállás megkezdése előtt a parancsnok győződjön meg arról, hogy a futópályamenti látótávolság (RVR), vagy a repülőgép felszállásának irányában a látótávolság az érvényes minimumokkal azonos, vagy azoknál jobb.
OPS 1.365
Minimális repülési magasságok
A parancsnok vagy a pilóta, akire a repülés vezetését bízták, csak akkor repüljön az előírt repülési magasság alatt, ha az a felszálláshoz vagy leszálláshoz szükséges.
OPS 1.370
Szimulált rendellenes helyzetek repülés közben
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy a kereskedelmi célú légiszállító repülések végrehajtása során ne kerüljön sor vészhelyzeti eljárások részbeni, vagy teljes alkalmazását igénylő rendellenességek, vészhelyzetek, valamint mesterségesen előidézett IMC (műszeres meteorológiai körülmények) szerinti repülés szimulációjára.
OPS 1.375
Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás
(lásd az OPS 1.375 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárást annak biztosítására, hogy a repülés közbeni üzemanyag-ellenőrzésekre és üzemanyag-gazdálkodásra sor kerül. |
b) |
A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a repülés közben megmaradó kifogyasztható üzemanyag mennyisége ne legyen kevesebb, mint amennyi a vésztartalék-üzemanyag megmaradása mellett szükséges egy olyan repülőtérig történő repüléshez, amelyen biztonságosan le lehet szállni. |
c) |
A parancsnok jelentsen be kényszerhelyzetet, ha a leszálláskorra számítottan megmaradó kifogyasztható üzemanyag kevesebb, mint a vésztartalék-üzemanyag kell legyen. |
OPS 1.380
Szándékosan üres
OPS 1.385
Kiegészítő oxigén használata
A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a személyzetnek a repülés során a repülőgép biztonságos üzemeltetése szempontjából létfontosságú feladatot végző tagjai folyamatosan kiegészítő oxigént használjanak, ha a kabinmagasság 30 percnél hosszabb ideig meghaladja a 10 000 lábat, valamint ha a kabinmagasság meghaladja a 13 000 lábat.
OPS 1.390
Kozmikus sugárzás
a) |
Az üzemben tartó vegye figyelembe a személyzet tagjainak szolgálat közbeni expozícióját a kozmikus sugárzásnak (beleértve elhelyezkedésüket) és tegye meg a következő intézkedéseket a személyzet azon tagjaira, akik évente 1 mSv-nél nagyobb sugárzásnak vannak kitéve:
|
b) |
|
OPS 1.395
Földfelszín közelségének észlelése
Amennyiben a hajózószemélyzet bármely tagja vagy a földközelségjelző rendszer a föld indokolatlan közelségét észleli, a parancsnok vagy a pilóta, akire a repülés vezetését bízták, gondoskodjon arról, hogy azonnal megkezdjék a korrekciót a biztonságos repülési helyzet elérése érdekében.
OPS 1.398
Összeütközés-elhárító fedélzeti rendszer (ACAS) használata
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy:
a) |
Ha az ACAS fel van szerelve és működőképes, olyan üzemmódban kell használni repülés során, amely lehetővé teszi, hogy elkerülési javaslatokat (RA) tegyen, kivéve, ha ez az adott időben fennálló körülményeknek nem felelne meg. |
b) |
Ha az ACAS egy másik repülőgéphez való indokolatlan közelséget (RA) jelez, a parancsnok vagy a pilóta, akire a repülőgép irányítását bízták, köteles biztosítani az RA által kezdeményezett korrekció azonnali végrehajtását, különben veszélyezteti a repülőgép biztonságát. A korrekcióra vonatkozó követelmények:
|
c) |
Az előírt ACAS ATC közlések meghatározottak. |
d) |
Ha a konfliktushelyzet megoldódott, a repülőgép azonnal visszatér az ATC utasításokhoz vagy a törléshez. |
OPS 1.400
Megközelítés és leszállás körülményei
A leszálláshoz történő megközelítés elkezdése előtt a parancsnok győződjön meg arról, hogy a repülőtéren az időjárás, valamint a használandó kifutópálya állapota a rendelkezésre álló információk szerint lehetővé teszi a biztonságos megközelítést, leszállást, illetve a megszakított megközelítést, figyelembe véve az Üzemben Tartási Kézikönyvben a teljesítményre vonatkozó információkat.
OPS 1.405
A megközelítés megkezdése és folytatása
a) |
A parancsnok vagy a pilóta, akire a repülés vezetését bízták, megkezdheti a műszeres megközelítést függetlenül a jelentett RVR/látótávolságtól, de a megközelítést ne folytassa a külső markeren vagy az azzal egyenértékű ponton túl, ha a jelentett RVR/látótávolság az érvényes minimumok alatt van. |
b) |
Amennyiben az RVR nem áll rendelkezésre, az RVR-értékek levezethetők a jelentett látótávolságból az OPS 1.430 1. függelékének h) albekezdése szerint. |
c) |
Amennyiben a külső marker, vagy ezzel egyenértékű pontnak a fenti a) pont szerinti elhagyása után a jelentett RVR/látótávolság az érvényes minimumnál kevesebbre csökken, a megközelítés folytatható az elhatározási magasság (DA/H) vagy a süllyedés minimális magassága (MDA/H) eléréséig. |
d) |
Amennyiben nincs külső marker, vagy ezzel egyenértékű pont, a parancsnoknak vagy a pilótának, akire a repülés vezetését bízták, akkor kell határoznia a megközelítés folytatásáról vagy megszakításáról, mielőtt a megközelítés végső szakaszában a repülőtér fölött 1 000 láb alá süllyed. Ha az MDA/H a repülőtér fölött legalább 1 000 láb, az üzemben tartó határozzon meg minden megközelítési eljárásra egy magasságot, amely alatt a megközelítést nem szabad folytatni, ha az RVR/látótávolság az érvényes minimumnál kisebb. |
e) |
A megközelítés folytatható az elhatározási magasság (DA/H) vagy a süllyedés minimális magassága (MDA/H) alatt is, majd elvégezhető a leszállás, amennyiben a vizuális referenciák azonosíthatók és fenntarthatók a DA/H vagy MDA/H elérésekor. |
f) |
A földetérési zóna RVR-értéke mindig irányadó. Ha jelentik és relevánsak, a félúti és a megállási végponti RVR szintén irányadó A minimális félúti RVR-érték 125 m vagy a földetérési zónára előírt RVR, ha az kevesebb, és 75 m a megállási végpontra. Kigurulási iránymutató vagy vezérlő rendszerrel ellátott repülőgépekre a minimális RVR-érték 75 m. Megjegyzés:„releváns” ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az a kifutópályának a leszállás nagysebességű, körülbelül 60 csomóra csökkenő szakaszában használt része. |
OPS 1.410
Üzemeltetési eljárások – Pályaküszöb átrepülési magasság
Az üzemben tartó dolgozzon ki üzemeltetési eljárásokat annak biztosítására, hogy a precíziós megközelítést végző repülőgép a pályaküszöb átrepülését megfelelő biztonsági tűréssel (safe margin) végezze oly módon, hogy a repülőgép leszállási konfigurációban legyen.
OPS 1.415
Fedélzeti (repülési) napló
A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a fedélzeti (repülési) naplót kitöltsék.
OPS 1.420
Események jelentése
a) |
Terminológia
|
b) |
Események jelentése. Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat az események jelentésére, figyelembe véve az alábbiakban leírt kötelezettségeket és az alábbi d) albekezdésben leírt körülményeket.
|
c) |
Balesetek és súlyos események jelentése. Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a balesetek és súlyos események jelentésére, figyelembe véve az alábbiakban leírt kötelezettségeket és az alábbi d) albekezdésben leírt körülményeket.
|
d) |
Specális jelentések. Alábbiakban írjuk le azokat az eseteket, amelyek esetén speciális értesítési és jelentési módszereket kell alkalmazni:
|
OPS 1.425
Fenntartva
Az OPS 1.270 1. függeléke
Poggyász és rakomány elhelyezése
Az üzemben tartó által annak biztosítására kidolgozott eljárások, hogy a kézipoggyászt és a rakományt megfelelően és biztonságosan elhelyezzék, vegye figyelembe a következőket:
1. |
Az utastérben szállított minden tárgyat csak olyan helyen szabad elhelyezni, amely képes azt megtartani. |
2. |
A tárolóhelyeken és mellettük kiírt tömegkorlátozásokat nem szabad túllépni. |
3. |
Az ülés alatti elhelyezés csak akkor használható, ha az ülés rögzítő rúddal rendelkezik és a poggyász méretei lehetővé teszik a megfelelő rögzítést ezzel a rúddal. |
4. |
Csak akkor tárolhatók tárgyak a WC-ben vagy olyan válaszfalaknak támasztva, amelyek alkalmatlanok az előre, oldalt, vagy felfelé irányuló mozgás elleni rögzítésre, ha a válaszfalakon van olyan tábla, amely meghatározza az itt elhelyezhető maximális tömeget. |
5. |
A zárható rekeszekbe helyezett poggyász és rakomány nem lehet olyan méretű, hogy akadályozza a rekeszajtók biztonságos bezárását. |
6. |
Poggyász és rakomány elhelyezése tilos olyan helyen, ahol gátolhatja a hozzáférést a vészmentő felszereléshez, és |
7. |
A felszállás és leszállás előtt, valamint a „Biztonsági öveket becsatolni” jelzések meggyulladása alkalmával vagy más ilyen irányú utasítás esetén ellenőrzést kell végezni annak biztosítására, hogy a poggyászok olyan helyen vannak elhelyezve, ahol nem akadályozhatják a repülőgép kiürítését, illetve nem idéznek elő sérülést leesés (vagy egyéb elmozdulás) esetén, amely a repülés ezen szakaszain lehetséges. |
Az OPS 1.305 1. függeléke
Üzemanyag-feltöltés/-leeresztés az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor
Az üzemben tartó dolgozzon ki üzemeltetési eljárásokat az üzemanyaggal történő feltöltésre/leeresztésre az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor a következő elővigyázatossági intézkedések megtételének biztosítására:
1. |
Egy képesített személynek egy előírt helyen kell maradnia az utasokkal a fedélzeten végzett üzemanyagellátási műveletek során. Ez a képesített személy képes kell legyen a tűzvédelmi és tűzoltási, kommunikációs és a repülőgép kiürítésének kezdeményezésével és irányításával kapcsolatos vészhelyzeti eljárások végrehajtására. |
2. |
A repülőgép belső kommunikációs rendszerében vagy más alkalmas eszközzel létre kell hozni és rendelkezésre kell tartani egy kétirányú kapcsolatot az üzemanyagfeltöltést felügyelő földi személyzet és a fedélzeten tartózkodó képesített személyzet között. |
3. |
A személyzetet, alkalmazottakat és utasokat figyelmeztetni kell, hogy üzemanyag-feltöltés/-leeresztés fog történni. |
4. |
A „Biztonsági öveket becsatolni” jelzés nem világíthat. |
5. |
A „Dohányozni tilos” jelzések és a belső világítás, amely lehetővé teszi a vészkijáratok azonosítását, legyen bekapcsolva. |
6. |
Az utasokat utasítani kell a biztonsági övek kikapcsolására és a dohányzás mellőzésére. |
7. |
Elegendő számú képesített személy legyen a fedélzeten és legyen felkészülve egy azonnali vészkiürítésre. |
8. |
Amennyiben a repülőgépben üzemanyag-gőz észlelhető, vagy egyéb veszély keletkezik az üzemanyag-feltöltés/-leeresztés folyamán, kötelező az üzemanyagáramlás azonnali leállítása. |
9. |
Szabadon kell hagyni a kijáratok alatt a terep azon területeit, amelyekre az esetleges vészkiürítés és csúszdakibocsátás történhet, és |
10. |
Fel kell készülni a biztonságos és gyors kiürítésre. |
Az OPS 1.375 1. függeléke
Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás
a) |
Repülés közbeni üzemanyag-ellenőrzések
|
b) |
Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás
|
E. RÉSZ
ÜZEMELTETÉS MINDEN IDŐJÁRÁSBAN
OPS 1.430
Repülőtér-üzemeltetési minimumok – Általános rendelkezések
(lásd az OPS 1.430 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartó minden használni szándékozott repülőtérre alakítson ki repülőtér-üzemeltetési minimumokat, amelyek nem kisebbek az 1. függelékben megadott értékeknél. Az ilyen minimumok meghatározási módszerei a Hatóság számára elfogadhatóak legyenek. Ezek a minimumok ne legyenek alacsonyabbak, mint amelyeket a repülőtér elhelyezkedése szerinti állam állapít meg, kivéve, ha ezt ez az állam külön jóváhagyta. Megjegyzés: A fenti pont nem tiltja a nem tervezett kitérő repülőtérre a minimumok repülés közbeni kiszámítását, ha az egy jóváhagyott módszerrel összhangban történik. |
b) |
Egy adott üzemeltetésre vonatkozó repülőtér-üzemeltetési minimumok meghatározásakor az üzemben tartó teljes mértékben vegye figyelembe a következőket:
|
c) |
Az ebben a részben hivatkozott repülőgép-kategóriákat az OPS 1.430 c) pont 2. függelékében megadott módszerrel összhangban kell meghatározni. |
OPS 1.435
Terminológia
A jelen részben használatos kifejezések jelentése a következő:
1. |
Körözés. A műszeres megközelítés vizuális szakasza a repülőgép helyzetének leszálláshoz történő beállítására olyan kifutópálya esetén, amelynek elhelyezése nem megfelelő az egyenes megközelítéshez. |
2. |
Eljárások kis látótávolság esetén (LVP). A biztonságos üzemeltetés biztosítása céljából a repülőtéren alkalmazott eljárások a II. és III. kategóriájú (CAT II és III) megközelítések és a kis látótávolságon történő felszállások alkalmával. |
3. |
Felszállás kis látótávolságon (LVTO). Felszállás, ha a kifutópályamenti látótávolság (RVR) kevesebb, mint 400 m. |
4. |
Repülésvezérlő rendszer Automatikus és/vagy vegyes leszállási rendszert magában foglaló rendszer. |
5. |
Hibára nem reagáló (Fail-Passive) repülésvezérlő rendszer. A repülésvezérlő rendszer abban az esetben hibára nem reagáló, ha meghibásodása esetén nincs jelentős irányeltérés vagy letérés a repülési útvonalról vagy magasságról, a leszállás azonban nem automatikusan történik. Egy hibára nem reagáló repülésvezérlő rendszer esetén a pilóta a meghibásodást követően átveszi a repülőgép irányítását. |
6. |
Hiba esetén is működő (Fail-Operational) repülésvezérlő rendszer. A repülésvezérlő rendszer abban az esetben hiba esetén is működő, ha a riasztási magasság alatt bekövetkező meghibásodás ellenére a megközelítés, kilebegtetés és leszállás automatikusan végrehajtható. Meghibásodás esetén az automatikus leszállási rendszer hibára nem reagáló rendszerként működik. |
7. |
Hiba esetén is működő (Fail-Operational) vegyes leszállási rendszer. Egy hibára nem reagáló elsődleges automatikus leszállási rendszert és egy másodlagos független irányító rendszert tartalmazó rendszer, amely utóbbi lehetővé teszi a pilóta számára a kézi leszállást az elsődleges rendszer meghibásodása után. Megjegyzés: Egy tipikus másodlagos független irányító rendszer magában foglal egy felső útmutató monitort (head up display), amely rendszerint a vezérlési parancs információt mutatja, előfordulhat azonban alternatívaként a helyzet (vagy eltérés) jelzése is. |
8. |
Látással történő megközelítés. Megközelítési eljárás, amelyben a műszeres megközelítés egy részét vagy egészét nem hajtják végre, és a megközelítés a terep vizuális észlelésével történik. |
OPS 1.440
Üzemeltetés kis látótávolságnál – Általános üzemeltetési szabályok
(Lásd az OPS 1.440 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartó csak akkor folytasson II. vagy III. kategóriájú üzemeltetést, ha:
|
b) |
Az üzemben tartó csak akkor végezzen felszállásokat kis látótávolságon, ahol a futópályamenti látótávolság (RVR) kevesebb, mint 150 m („A”, „B” és „C” kategóriájú repülőgépek) vagy kevesebb mint 200 m (D kategóriájú repülőgépek), ha a Hatóság azt engedélyezte. |
OPS 1.445
Üzemeltetés kis látótávolságnál – repülőtéri feltételek
a) |
Az üzemben tartó csak akkor használjon egy repülőteret II. vagy III. kategóriájú üzemeltetésre, ha a repülőteret az állam, amelynek területén elhelyezkedik, ilyen üzemeltetésre jóváhagyta. |
b) |
Az üzemben tartó győződjön meg arról, hogy a kis látótávolság eljárásainak (LVP) a kidolgozása megtörtént és ezeket betartják azokon a repülőtereken, amelyeken kis látótávolság esetén történő üzemeltetést szándékoznak folytatni. |
OPS 1.450
Üzemeltetés kis látótávolságnál – Oktatás és minősítések
(Lásd az OPS 1.450 1. függelékét)
Az üzemben tartó kis látótávolságon történő felszállás, II. és III. kategóriájú üzemeltetés előtt gondoskodjon a következőkről:
1. |
a hajózószemélyzet minden tagja:
|
2. |
az oktatást és ellenőrzést a Hatóság által jóváhagyott és az Üzemben Tartási Kézikönyvben foglalt tanmenetnek megfelelően végezzék. Ez az oktatás az N. részben leírton túlmenően szükséges; és |
3. |
a hajózószemélyzet képzettsége az üzemeltetésnek és a repülőgéptípusnak megfelelő. |
OPS 1.455
Üzemeltetés kis látótávolságnál – Üzemeltetési eljárások
(Lásd az OPS 1.455 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat és utasításokat a kis látótávolságnál történő felszállásra és a II. és III. kategóriájú üzemeltetésre. Ezeket az eljárásokat az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza és foglalják magukba a hajózószemélyzet tagjainak feladatait a gurulás, felszállás, kilebegtetés, leszállás, kigurulás és megszakított megközelítés esetére, ahogy az értelmezhető. |
b) |
A parancsnok győződjön meg a következőkről:
|
OPS 1.460
Üzemeltetés kis látótávolságnál – Minimális felszerelés
a) |
Az üzemben tartó szerepeltesse az Üzemben Tartási Kézikönyvben azt a minimális felszerelést, amelynek üzemképesnek kell lennie egy kis látótávolságon történő felszálllás vagy egy II. vagy III. kategóriájú megközelítés megkezdésekor az AMF-fel vagy más jóváhagyott dokumentummal összhangban. |
b) |
A parancsnok győződjön meg arról, hogy a repülőgép és a releváns fedélzeti rendszerek állapota megfelelő a folytatandó speciális művelethez. |
OPS 1.465
VFR üzemeltetési minimumok
(Lásd az OPS 1.465 1. függelékét)
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
1. |
A VFR szerinti repüléseket a látva repülési szabályokkal összhangban és az OPS 1.465 1. függelékének táblázatával összhangban folytassák. |
2. |
Ne kezdjenek meg speciális VFR szerinti repüléseket, ha a látótávolság kisebb 3 km-nél, és ne folytassák, ha a látótávolság kisebb 1,5 km-nél. |
Az OPS 1.430 1. függeléke
Repülőtér-üzemeltetési minimumok
a) |
Felszállási minimumok
|
b) |
Nem precíziós megközelítés
|
c) |
Precíziós megközelítés – I. kategóriájú üzemeltetés
|
d) |
Precíziós megközelítés – II. kategóriájú üzemeltetés
|
e) |
Precíziós megközelítés – III. kategóriájú üzemeltetés
|
f) |
Körözés
|
g) |
Látással történő megközelítés. Az üzemben tartó ne alkalmazzon egy 800 m vagy az alatti RVR-t látással történő megközelítésre. |
h) |
A jelentett meteorológiai látótávolság konverziója RVR-ré
|
Az OPS 1.430 c) pontjának 2. függeléke
Repülőgép-kategóriák – Üzemeltetés minden időjárásban
a) |
Repülőgépek osztálybasorolása A repülőgépek kategóriák szerinti osztálybasorolásához figyelembe vett kritériumok a repülőgép sebessége a pályaküszöbnél (VAT), amely egyenlő az átesési sebesség (VSO) szorozva 1,3-del vagy a VSIG szorozva 1,23-dal leszállási konfigurációban, a maximális engedélyezett leszálló tömeg mellett. Amennyiben mind a VSO, mind a VS1G rendelkezésre áll, a nagyobb kapott VAT sebességet kell alkalmazni. A VAT értékeknek megfelelő repülőgép-kategóriákat az alábbi táblázat tartalmazza:
A figyelembe veendő leszállási konfigurációt az üzemben tartó vagy a repülőgép gyártója határozza meg. |
b) |
Kategória (legnagyobb leszálló tömeg) tartós változása
|
Az OPS 1.440 1. függeléke
Üzemeltetés kis látótávolságnál – Általános üzemeltetési szabályok
a) |
Általános. A kis látótávolságnál történő üzemeltetés bevezetésére és jóváhagyására a következő eljárásokat kell alkalmazni. |
b) |
Üzemi bemutató. Az üzemi bemutató célja a jóváhagyandó II./III. kategóriájú programban alkalmazandó repülőgép repülésirányító rendszerek, oktatási, hajózószemélyzeti eljárások, karbantartási program és kézikönyvek használatának és hatékonyságának meghatározása vagy validálása.
|
c) |
Adatgyűjtés az üzemi bemutatóhoz. Minden kérelmező ki kell fejlesszen egy adatgyűjtési módszert (pl. egy, a hajózószemélyzet által használandó űrlapot) a megközelítési és leszállási teljesítmény feljegyzésére. A kapott adatokat és a bemutató adatainak egy összefoglalóját a Hatóság részére elérhetővé kell tenni kiértékelés céljából. |
d) |
Adatok elemzése. A nem kielégítő megközelítéseket és/vagy automatikus leszállásokat dokumentálni és elemezni kell. |
e) |
Folyamatos monitorolás
|
f) |
Átmeneti időszakok
|
g) |
II. és III. kategóriájú és LVTO berendezések karbantartása. Az üzemben tartó dolgozza ki a fedélzeti irányító rendszerek karbantartási utasítását a gyártóval kapcsolatot tartva és azt építse be az M rész M.A. 302-ben előírt repülőgép karbantartási programjába, amelyet a Hatóságnak kell jóváhagynia. |
h) |
Kiválasztható repülőterek és kifutópályák
|
Az OPS 1.450 1. függeléke
Üzemeltetés kis látótávolságnál – Oktatás és minősítések
a) |
Általános: Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet tagjainak oktatása kis látótávolságnál történő üzemeltetésre foglaljon magában strukturált földi tanfolyamokat, repülőgép-szimulátoros és/vagy repülőgépes oktatást. Az üzemben tartó az alábbi 2. és 3. albekezdésekben előírt módon szűkítheti a tanfolyam tartalmát, ha a szűkített tanfolyam tartalma a Hatóság számára elfogadható.
|
b) |
Földi oktatás. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a kis látótávolságú üzemeltetés földi tanfolyama legalább a következőket tárgyalja:
|
c) |
Repülőgép-szimulátoros oktatás és/vagy repülőgépes oktatás
|
d) |
Típusátképzési követelmények kis látótávolság melletti felszállások és II. és III. kategóriájú üzemeltetés folytatásához. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja elvégezze az alábbi oktatást a kis látótávolság eljárásairól, ha átkerül egy új típusra vagy változatra, amelyen alacsony látótávolság melletti felszállást vagy II. és III. kategóriájú üzemeltetést fognak végrehajtani. A hajózószemélyzet tagjainak a rövidített tanfolyam végzéséhez szükséges gyakorlatával szembeni követelményeket a fenti a) pont 2. és 3. albekezdései tartalmazzák:
|
e) |
Típus- és parancsnoki gyakorlat. A II./III. kategóriájú üzemeltetés megkezdése előtt a következő további követelmények vonatkoznak a parancsnokokra vagy pilótákra, akikre a repülés vezetését bízzák, és akik újak az adott repülőgéptípuson:
|
f) |
Alacsony látótávolság melletti felszállás 150/200 m alatti RVR-nél
|
g) |
Felfrissítő oktatás és ellenőrzés – Kis látótávolság melletti üzemeltetés
|
Az OPS 1.455 1. függeléke
Üzemeltetés kis látótávolságnál – Üzemeltetési eljárások
a) |
Általános. Az üzemeltetés kis látótávolságnál kiterjed a következőkre:
1. megjegyzés: Ezen üzemmódok bármelyikénél vegyes rendszer használható. 2. megjegyzés: Más irányító rendszerek vagy kijelzők igazolhatók és jóváhagyhatók. |
b) |
Eljárások és üzemeltetési utasítások
|
Az OPS 1.465 1. függeléke
Minimális látótávolságok VFR üzemeltetésre
Légtér osztálya |
|
A B C D E (1. megjegyzés) |
F G |
|
|
|
|
900 m (3 000 láb) AMSL felett vagy több mint 300 m-rel (1 000 láb) a terep felett, amelyik magasabb |
Legfeljebb 900 m (3 000 láb) AMSL-en vagy 300 m-rel (1 000 láb) a terep felett, amelyik magasabb |
Távolság a felhőtől |
|
1 500 m vízszintesen 300 m (1 000 láb) függőlegesen |
Felhőmentes és a felület látható |
|
Repülési látótávolság |
8 km legalább 3 050 m (10 000 láb) AMSL-en (2. megjegyzés) 5 km 3 050 m (10 000 láb) AMSL alatt |
5 km (3. megjegyzés) |
||
1. megjegyzés: VMC-minimumok az „A” osztályú légtérre tájékoztató jelleggel vannak megadva, de nem jelentik a VFR repülések elfogadását az „A” osztályú légtérben. 2. megjegyzés: Ha az átmeneti magasság 3 050 m (10 000 láb) AMSL alatt van, FL 100 használandó a 10 000 láb helyett. 3. megjegyzés:„A” és „B” kategóriájú repülőgépek üzemeltethetők 3 000 m-ig terjedő repülési látástávolságokig, ha a megfelelő ATS hatóság engedélyezi az 5 km-nél kisebb repülési látótávolságot, és a körülmények olyanok, hogy a találkozás valószínűsége más forgalommal alacsony és az IAS legfeljebb 140 kt. |
F. RÉSZ
TELJESÍTMÉNY – ÁLTALÁNOS RÉSZ
OPS 1.470
Alkalmazhatóság
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a 9-nél nagyobb engedélyezett maximális utasülésszámú vagy 5 700 kg feletti maximális felszálló tömegű többhajtóműves turbólégcsavaros repülőgépeket és valamennyi többhajtóműves sugárhajtású repülőgépet a G. résszel („A” teljesítményosztály) összhangban üzemeltessenek. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a legfeljebb 9 engedélyezett maximális utasülésszámú és legfeljebb 5 700 kg maximális felszállótömegű légcsavaros repülőgépeket a H. résszel („B” teljesítményosztály) összhangban üzemeltessék. |
c) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a dugattyús motorokkal hajtott, 9-nél több engedélyezett maximális utasülésszámú vagy 5 700 kg-ot meghaladó maximális felszálló tömegű repülőgépeket az I. résszel („C” teljesítményosztály) összhangban üzemeltessék. |
d) |
Ahol az egyedi tervezési jellemzők miatt nem mutatható ki teljes megfelelés a vonatkozó résznek (pl. szuperszónikus repülőgépek vagy hidroplánok), az üzemben tartó alkalmazzon elfogadott teljesítmény-színvonalakat, amelyek a megfelelő résszel egyenértékű biztonsági szintet biztosítanak. |
OPS 1.475
Általános
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép tömege:
|
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben szereplő teljesítményadatokat használják a megfelelő rész követelményei betartásának meghatározásakor, szükség szerint a megfelelő részben leírt módon kiegészítve más adatokkal, amelyek a Hatóság számára elfogadhatóak. A megfelelő részben előírt tényezők használatakor figyelembe vehető valamennyi, a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben már szereplő teljesítménytényező, hogy a tényezők kétszeres alkalmazását elkerüljék. |
c) |
A megfelelő rész követelményeinek való megfelelés alkalmazásakor megfelelően figyelembe kell venni a repülőgép konfigurációját, a környezeti feltételeket és a teljesítményre kedvezőtlen hatással lévő rendszerek üzemeltetését. |
d) |
A teljesítmény szempontjából egy nedves kifutópálya, amely nem füves kifutópálya, száraznak tekinthető. |
e) |
Az üzemben tartó vegye figyelembe az ábrázolási pontosságot, amikor a vonatkozó rész felszállási követelményeinek való megfelelést értékeli. |
OPS 1.480
Terminológia
a) |
Az F., G., H., I. és J. részekben használt következő kifejezéseknek a következő a jelentése:
|
b) |
A „gyorsulási-megállási távolság”, a „felszállási úthossz”, a „felszálló pálya”, a „nettó felszállási repülési pálya”, a „nettó repülési útvonal útközben egy üzemképtelen hajtóművel” és a „nettó repülési útvonal útközben két üzemképtelen hajtóművel” jelentését a repülőgép vonatkozásában azon légialkalmassági követelmények határozzák meg, amelyek keretében a repülőgépet bizonyítvánnyal ellátták, vagy ahogy azokat a Hatóság előírja, ha úgy találja, hogy a definíció nem megfelelő a teljesítményhez kapcsolódó üzemeltetési korlátozásoknak. |
G. RÉSZ
„A” TELJESÍTMÉNYOSZTÁLY
OPS 1.485
Általános
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben jóváhagyott teljesítményadatokat az ezen rész követelményei betartásának meghatározásakor szükség szerint egészítsék ki a megfelelő részben leírt módon a Hatóság számára elfogadható más adatokkal, ha a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben jóváhagyott teljesítményadatok nem elegendőek az alábbiakhoz hasonló tételek tekintetében:
|
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy nedves és szennyezett kifutópálya esetében a Hatóság számára elfogadható, a nagy repülőgépek Légialkalmassági Bizonyítvánnyal való ellátására vonatkozó követelményeivel összhangban meghatározott vagy azokkal egyenértékű teljesítményadatokat használjanak. |
OPS 1.490
Felszállás
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felszálló tömeg ne haladja meg a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben a felszállásra kijelölt repülőtér barometrikus/nyomásmagasságára és az ottani környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb felszálló tömeget. |
b) |
Az üzemben tartó a legnagyobb engedélyezett felszálló tömeg meghatározásakor tartsa be a következő előírásokat:
|
c) |
A fenti b) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:
|
OPS 1.495
Felszállási akadálymentesség
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a nettó felszállási repülési útvonal legalább 35 láb függőleges távolsággal vagy legalább 90 m plusz 0,125 × D vízszintes távolsággal elkerül minden akadályt, ahol „D” az a vízszintes távolság, amelyet a repülőgép megtett a rendelkezésre álló felszállási úthossz végétől vagy a felszállási úthossz végétől, ha a rendelkezésre álló felszállási úthossz vége előtt egy fordulót terveznek. 60 m-nél kisebb szárny-fesztávolságú repülőgépek esetén használható a repülőgép fél szárny-fesztávolsága plusz 60 m plusz 0,125 × D vízszintes akadálymentesség távolsága. |
b) |
A fenti a) albekezdés alkalmazásának bemutatásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:
|
c) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor:
|
d) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal nem igényel 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat (track), az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:
|
e) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal (track) 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat igényel, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:
|
f) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat az előre nem látható körülményekre, hogy megfeleljen az OPS 1.495 követelményeinek és biztonságos útvonalat biztosítson, amely elkerüli az akadályokat, hogy a repülőgép vagy be tudja tartani az OPS 1.500 repülés közbeni előírásait, vagy szálljon le a kiinduló repülőtéren, vagy egy felszállási kitérő repülőtéren. |
OPS 1.500
Útközben – Egy hajtómű üzemképtelensége
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülés közben várható meteorológiai körülményeknek megfelelő, a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben jóváhagyott, útközben egy üzemképtelen hajtóművel teljesítendő nettó repülési útvonal adatai teljesítsék vagy a b) vagy a c) albekezdés követelményeit az útvonal minden pontján. A nettó repülési útvonal gradiense legyen pozitív 1 500 lábbal azon repülőtér fölött, ahol a hajtómű meghibásodása után a leszállást feltételezik. A jégtelenítő rendszerek működését igénylő meteorológiai körülmények között figyelembe kell venni használatuk hatását a nettó repülési útvonalra. |
b) |
A nettó repülési útvonal gradiense legyen pozitív legalább 1 000 m magasságon a terep és az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadály fölött. |
c) |
A nettó repülési útvonal biztosítsa a repülőgép számára a repülés folytatását az utazórepülés magasságáról arra a repülőtérre, ahol a leszállás végrehajtható az OPS 1.515 és 1.520 közül az alkalmazható előírásai szerint úgy, hogy a nettó repülési útvonal legalább 2 000 láb függőleges távolságra elkerülje a terepet és az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt, az alábbi 1–4. pontokban leírtakkal összhangban:
|
d) |
Az OPS 1.500-nak való megfelelés alkalmazásakor az üzemben tartó növelje meg a fenti b) és c) albekezdések szélességi határait 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre), ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet. |
OPS 1.505
Útközben – Három vagy több hajtóműves repülőgépek, két hajtómű üzemképtelen
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy három vagy több hajtóművel rendelkező repülőgép szándékolt pályáján sehol sem lesz az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek, kivéve, ha megfelel az alábbi b–f) albekezdéseknek. |
b) |
A nettó repülési útvonal szakaszának két üzemképtelen hajtóművel adatai tegyék lehetővé, hogy a repülőgép folytassa a repülést a várható meteorológiai körülmények között attól a ponttól, ahol a két hajtómű egyszerre jelentkező meghibásodását feltételezik, egy olyan repülőtérre, ahol le lehet szállni és teljesen meg lehet állni a két üzemképtelen hajtóművel történő leszállásra előírt eljárás használatával. A nettó repülési útvonal legalább 2 000 láb függőleges távolságra kerülje el a terepet és az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt. A jégtelenítő rendszerek működését igénylő meteorológiai körülmények között és magasságokon figyelembe kell venni használatuk hatását a nettó repülési útvonalra. Ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet, az üzemben tartó növelje meg a fenti szélességi határokat 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre). |
c) |
A két hajtómű meghibásodását az útvonal azon szakaszának legkritikusabb pontján kell feltételezni, amelyen a repülőgép az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb van egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítmény-követelményeknek. |
d) |
A nettó repülési útvonal gradiense legyen pozitív 1 500 lábbal azon repülőtér fölött, ahol a két hajtómű meghibásodása után a leszállást feltételezik. |
e) |
Az üzemanyag-eldobás olyan mértékben engedélyezett, amely megfelel a repülőtér szükséges üzemanyagtartalékkal történő elérésének biztonságos eljárások használata esetén. |
f) |
A repülőgép várható tömege azon a helyen, ahol a két hajtómű meghibásodását feltételezik, nem lehet kevesebb annál, ami tartalmazza a repülés folytatásához elegendő üzemanyagot azon repülőtérig, ahol a leszállás végrehajtása várható, valamint a megérkezéshez közvetlenül a leszállási hely fölé legalább 1 500 lábra, majd ezt követően vízszintes repüléshez 15 percig. |
OPS 1.510
Leszállás – Cél- és kitérő repülőterek
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek az OPS 1.475 a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege ne haladja meg a cél- és kitérő repülőtéren történő becsült leszállási időpontban várható magasságra és környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb leszálló tömeget. |
b) |
2,5 %-nál nagyobb megszakított megközelítési gradienssel történő műszeres megközelítések esetén az üzemben tartó győződjön meg arról, hogy a repülőgép várható leszálló tömege lehetővé tesz egy megszakított megközelítést legalább az egy üzemképtelen hajtóművel végzett megszakított megközelítés konfigurációjának és sebességének (lásd a nagy repülőgépek Légialkalmassági Bizonyítvánnyal történő ellátására vonatkozó követelményeit) gradiensével azonos emelkedési gradienssel. Egy alternatív módszer használatát a Hatóságnak kell jóváhagynia. |
c) |
200 láb alatti elhatározási magasságú műszeres megközelítésekre az üzemben tartó ellenőrizze, hogy a repülőgép várható leszálló tömege lehetővé tesz-e üzemképtelen kritikus hajtóművel és az átstartoláshoz használt sebességel és konfigurációban egy legalább 2,5 %-os vagy a közzétett mértékű megszakított megközelítés emelkedési gradienst, amelyik nagyobb (lásd a CS AWO 243-at). Egy alternatív módszer használatát a Hatóságnak kell jóváhagynia. |
OPS 1.515
Leszállás – Száraz kifutópályák
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek a cél- és kitérő repülőtéren történő becsült leszállási időpontban az OPS 1.475 a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege tegyen lehetővé egy teljes megállásos leszállást (full stop landing) a pályaküszöb fölött 50 lábról:
|
b) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:
|
c) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor a következőket kell feltételezni:
|
d) |
Ha az üzemben tartó nem tudja betartani a fenti c) pont 1. albekezdését egy 1 kifutópályával rendelkező repülőtérre, ahol a leszállás egy adott szélösszetevőtől függ, egy repülőgép akkor indítható el, ha 2 olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amelyek az a), b) és c) albekezdések teljes betartását teszik lehetővé. A megközelítés megkezdése előtt a célrepülőtéren való leszálláshoz a parancsnok győződjön meg arról, hogy a leszállás az OPS 1.510-nek és a fenti a) és b) albekezdéseknek teljesen megfelelően hajtható végre. |
e) |
Ha az üzemben tartó nem képes batartani a fenti c) pont 2. albekezdését a célrepülőtérre, a repülőgép akkor indítható el, ha egy olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amely az a), b) és c) albekezdéseknek való teljes megfelelést tesz lehetővé. |
OPS 1.520
Leszállás – Nedves és szennyezett kifutópályák
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárás-jelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a feltételezett érkezési időpontban a kifutópálya nedves lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz az OPS 1.515-tel összhangban meghatározott előírt leszállási úthossznak legalább 115 %-a legyen. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárás-jelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a feltételezett érkezési időpontban a kifutópálya szennyezett lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz legalább a fenti a) albekezdéssel összhangban megállapított és a jóváhagyott szennyezett leszállási úthossz adatokkal vagy a Hatóság által jóváhagyott egyenértékükkel megállapított leszállási úthossz legalább 115 %-a közül a nagyobbik legyen. |
c) |
Használható a fenti a) albekezdés által előírtnál rövidebb, de legalább az OPS 1.515 a) pontja által szükséges leszállási úthossz egy nedves kifutópályán, ha a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyv specifikus további információt tartalmaz a leszállási úthosszakról nedves kifutópályákra. |
d) |
Használható a fenti b) albekezdés által előírtnál rövidebb, de legalább az OPS 1.515 a) pontja által szükséges leszállási úthossz egy szennyezett kifutópályán, ha a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyv specifikus további információt tartalmaz a leszállási úthosszakról szennyezett kifutópályákra. |
e) |
A fenti b), c) és d) albekezdések betartásának alkalmazásakor az OPS 1.515 kritériumait kell megfelelően alkalmazni, kivéve, hogy a fenti b) albekezdésre nem kell alkalmazni az OPS 1.515 a) pont 1. és 2. albekezdéseit. |
Az OPS 1.495 c) pont 3. albekezdés 1. függeléke
Megnövelt dőlésszögek jóváhagyása
a) |
Külön jóváhagyást igénylő megnövelt dőlésszögek használatához a következő feltételeknek kell megfelelni:
|
Az OPS 1.515 a) pont 3. albekezdés 1. függeléke
Meredek megközelítési eljárások
a) |
A hatóság jóváhagyhatja meredek megközelítési eljárások alkalmazását 4,5°-os, vagy ennél nagyobb siklópálya szögekkel, 50 láb alatti, de legalább 35 láb ablakmagasság (screen height) esetén, ha a következő feltételek teljesülnek:
|
Az OPS 1.515 a) pont 4. albekezdés 1. függeléke
Rövid leszállási úthossz üzemeltetés
a) |
A OPS 1. 515 a)4. albekezdésének alkalmazásában az engedélyezett leszálló tömeg kiszámításához használt távolság a biztonságosnak nyilvánított terület használható hosszát plusz a rendelkezésre álló közölt leszállási úthosszat tartalmazza. A Hatóság a következő feltételekkel összhangban engedélyezheti ezt az üzemeltetést:
|
Az OPS 1.515 a) pont 4. albekezdés 2. függeléke
Repülőtér kritériumai a rövid úthosszú leszálláshoz
a) |
A biztonságos terület használatát a repülőtéri hatóságnak jóvá kell hagynia. |
b) |
Az 1.515 a) pont 4. albekezdés és ezen függelék előírásai szerint a biztonságosnak nyilvánított terület használható hossza nem haladhatja meg a 90 métert. |
c) |
A biztonságosnak nyilvánított terület szélessége legalább a kifutópálya szélességének kétszerese és a szárnyfesztávolság kétszerese közül a nagyobbik legyen a meghosszabbított kifutópálya középvonalától számítva. |
d) |
A biztonságosnak nyilvánított területnek mentesnek kell lennie az akadályoktól és bemélyedésektől, amelyek veszélyeztetnének egy, a kifutópályát alácélzó (undershooting) repülőgépet és a biztonságosnak nyilvánított területen nem lehet semmilyen mozgó tárgy amíg a kifutópályát rövid úthosszú leszállási üzemeltetésre használják. |
e) |
A biztonságosnak nyilvánított terület lejtése nem haladhatja meg felfelé az 5 %-ot és lefelé a 2 %-ot a leszállás irányában. |
f) |
Ennek az üzemeltetésnek a céljaira az OPS 1.480 a) pont 5. albekezdésének nyomószilárdsági követelményét nem kell alkalmazni a biztonságosnak nyilvánított területre. |
H. RÉSZ
„B” TELJESÍTMÉNYOSZTÁLY
OPS 1.525
Általános
a) |
Az üzemben tartó ne üzemeltessen egy hajtóműves repülőgépet:
|
b) |
Az üzemben tartó egy hajtóműves repülőgépként kezelje azokat a két hajtóműves repülőgépeket, amelyek nem felelnek meg az OPS 1.525 b) pont 1. függeléke szerinti emelkedési követelményeinek. |
OPS 1.530
Felszállás
a) |
Az üzemben tartó biztosítsa, hogy a felszálló tömeg ne haladja meg a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben a felszálláshoz használni szándékozott repülőtér nyomásmagasságára és az ottani környezeti hőmérsékletre előírt maximális felszálló tömeget. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben előírt módosítatlan (unfactored) felszállási úthossz ne haladja meg a következőket:
|
c) |
A fenti b) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:
|
OPS 1.535
Akadálymentesség felszálláskor – Több hajtóműves repülőgépek
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a két vagy több hajtóművel rendelkező repülőgépek jelen albekezdéssel összhangban meghatározott felszállási repülési útvonala függőlegesen legalább 50 láb távolságban vagy vízszintesen legalább 90 m plusz 0,125×D távolságban elkerül minden akadályt, ahol D az a vízszintes távolság, amelyet a repülőgép megtett a rendelkezésre álló felszállási úthossz végétől vagy a felszállási úthossz végétől, ha a rendelkezésre álló felszállási úthossz vége előtt egy fordulást terveznek, kivéve az alábbi b) és c) albekezdések előírásait. 60 m-nél kisebb szárny-fesztávolságú repülőgépek esetén használható a repülőgép fél szárny-fesztávolsága plusz 60 m plusz 0,125×D vízszintes akadály elkerülési távolság. Ezen albekezdés betartásának alkalmazásakor a következőket kell feltételezni:
|
b) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal nem igényel 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:
|
c) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat igényel, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:
|
d) |
A fenti a), b) és c) albekezdéseknek való megfelelés alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:
|
OPS 1.540
Útvonal – Több hajtóműves repülőgépek
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép képes a repülésre várható meteorológiai körülmények között és egy hajtómű meghibásodása esetén folytatni a repülést a többi hajtómű legnagyobb előírt folyamatos teljesítménye mellett az Üzemben Tartási Kézikönyvben a biztonságos repülésre előírt vonatkozó legkisebb magasságok felett 1 000 láb magasságig egy olyan repülőtér felett, amelyen teljesíteni tudják a teljesítménykövetelményeket. |
b) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor:
|
OPS 1.542
Útvonal – Egy hajtóműves repülőgépek
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép képes legyen a repülésre várható meteorológiai körülmények között és a hajtómű meghibásodása esetén elérni egy olyan helyre, ahol biztonságos kényszerleszállást lehet végrehajtani. Szárazföldi repülőgépekre egy szárazföldi hely szükséges, kivéve, ha a Hatóság mást hagyott jóvá. |
b) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor:
|
OPS 1.545
Leszállás – Cél- és kitérő repülőterek
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek az OPS 1.475 a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege ne haladja meg a cél- és kitérő repülőtéren történő várható leszállási időpontban várható magasságra és környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb leszálló tömeget.
OPS 1.550
Leszállás – Száraz kifutópálya
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek a várható leszállási időpontra az OPS 1.475 a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege tegyen lehetővé egy teljes megállásos leszállást a pályaküszöb fölött 50 lábról a rendelkezésre álló leszállási úthossz 70 %-án belül a cél- és kitérő repülőtéren.
|
b) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:
|
c) |
Egy repülőgépnek a fenti a) albekezdéssel összhangban történő elindításához fel kell tételezni a következőket:
|
d) |
Ha az üzemben tartó nem képes batartani a fenti c) pont 2. albekezdését a célrepülőtérre, a repülőgép akkor indítható el, ha egy olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amely az a), b) és c) albekezdéseknek való teljes megfelelést tesz lehetővé. |
OPS 1.555
Leszállás – Nedves és szennyezett kifutópályák
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárás-jelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a várható érkezési időpontban a kifutópálya nedves lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz legalább az OPS 1.550-nel összhangban meghatározott szükséges leszállási úthossz 1,15-ös tényezővel szorzott értéke legyen. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárás-jelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a feltételezett érkezési időpontban a kifutópálya szennyezett lehet, a Hatóság számára ezen körülményekre elfogadható adatok használatával meghatározott leszállási úthossz ne haladja meg a rendelkezésre álló leszállási úthosszat. |
c) |
Használható a fenti a) albekezdés által előírtnál rövidebb, de legalább az OPS 1.550 a) által szükséges leszállási úthossz egy nedves kifutópályán, ha a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyv specifikus további információt tartalmaz a leszállási úthosszakról nedves kifutópályákra. |
Az OPS 1.525 b) pontjának 1. függeléke
Általános – Felszálló és leszállási emelkedés
a) |
Felszálló emelkedés
|
b) |
Leszállási emelkedés
|
Az OPS 1.535 b) pont 1. és c) pont 1. albekezdései 1. függeléke
Felszállási repülési útvonal – Vizuális útvonal navigáció
A vizuális útvonal navigáció lehetővé tételéhez az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemeltetéskor fennálló időjárási körülmények, ideértve a felhőalapot és a látótávolságot, olyanok legyenek, hogy az akadályok és/vagy föld referenciapontjai láthatóak és azonosíthatóak legyenek. Az Üzemben Tartási Kézikönyv írja elő az érintett repülőterekre a minimális időjárási feltételeket, amelyek lehetővé teszik, hogy a hajózószemélyzet folyamatosan meghatározza a repülési útvonalat a földi referenciapontokhoz képest, hogy az akadályok és a terep biztonságos elkerülését biztosítsa a következőképpen:
a) |
Az eljárást jól meg kell határozni a földi referenciapontok vonatkozásában, hogy a repült pályát elemezni lehessen az akadálymentességi követelmények szempontjából; |
b) |
Az eljárásnak a repülőgép képességeinek keretein belül kell lennie az előrehaladási sebesség, a dőlésszög és a szélhatások tekintetében; |
c) |
Az eljárás írott és ábrás leírását biztosítani kell a hajózószemélyzet használatára; és |
d) |
Elő kell írni a korlátozó környezeti feltételeket (pl. szél, felhő, látótávolság, nappal/éjszaka, környezeti világítás, akadályok kivilágítása). |
Az OPS 1.550 a) pontjának 1. függeléke
Meredek megközelítési eljárások
a) |
A hatóság jóváhagyhatja meredek megközelítési eljárások alkalmazását 4,5°-os, vagy ennél nagyobb siklópálya szögekkel, 50 láb alatti, de legalább 35 láb ablakmagasság (screen height) esetén, ha a következő feltételek teljesülnek:
|
Az OPS 1. 550 a) pontjának 2. függeléke
Rövid leszállási úthossz üzemeltetés
a) |
Az OPS 1.550 a) pont 2. albekezdésének alkalmazásában az engedélyezett leszálló tömeg kiszámításához használt távolság a biztonságosnak nyilvánított terület használható hosszát plusz a rendelkezésre álló közölt leszállási úthosszat tartalmazza. A Hatóság a következő feltételekkel összhangban engedélyezheti ezt az üzemeltetést:
|
I. RÉSZ
„C” TELJESÍTMÉNYOSZTÁLY
OPS 1.560
Általános
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben jóváhagyott teljesítményadatokat az ezen rész követelményeinek való megfelelés meghatározásakor szükség szerint egészítsék ki a Hatóság számára elfogadható más adatokkal, ha a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben szereplő jóváhagyott teljesítményadatok nem elegendőek.
OPS 1.565
Felszállás
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felszálló tömeg ne haladja meg a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben a felszállásra kijelölt repülőtér barometrikus/nyomásmagasságára és az ottani környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb felszálló tömeget. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy azokra a repülőgépekre, amelyek Repülőgép-üzembentartási Kézikönyve olyan felszállási úthossz adatokat tartalmaz, amelyek nem tartalmazzák a hajtóművek meghibásodásának számbavételét, a repülőgép által az 50 láb talajfelszín feletti magasság eléréséhez a felszállási nekifutás kezdetétől minden hajtóműnek a maximális előírt felszállási teljesítményen való működése mellett szükséges távolság, megszorozva a következő tényezők egyikével:
ne haladja meg az azon a repülőtéren rendelkezésre álló felszállási pályát, amelyen a felszállást végre kívánják hajtani. |
c) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy azon repülőgépekre, amelyek Repülőgép-üzembentartási Kézikönyve olyan felszállási pályahossz-adatokat tartalmaz, amelyek figyelembe veszik a hajtómű-meghibásodást, a következő követelmények teljesüljenek a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyv előírásaival összhangban:
|
d) |
A fenti b) és c) albekezdések betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:
|
OPS 1.570
Felszállási akadálymentesség
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felszállási repülési útvonal egy üzemképtelen hajtóművel legalább 50 láb plusz 0,01 × D függőleges távolsággal vagy legalább 90 m plusz 0,125 × D vízszintes távolsággal elkerüljön minden akadályt, ahol D az a vízszintes távolság, amelyet a repülőgép megtett a rendelkezésre álló felszállási úthossz végétől. 60 m-nél kisebb szárny-fesztávolságú repülőgépek esetén használható a repülőgép fél szárny-fesztávolsága plusz 60 m plusz 0,125 × D vízszintes akadály elkerülési távolság. |
b) |
A felszállási repülési útvonal az OPS 1.565 b) vagy c) pontja közül a vonatkozó által szükséges felszállási úthossz végén 50 lábbal kezdődik a talajfelszín felett és 1 500 láb magasságban a talajfelszín felett ér véget. |
c) |
Az a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:
|
d) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor a pálya változtatásai nem engedélyezettek a felszállási repülési útvonal azon pontjáig, amíg el nem érik az 50 lábat a talajfelszín felett. Ezután 400 láb magasságig feltételezendő, hogy a repülőgép dőlésszöge nem lesz 15°-nál több. 400 láb felett 15°-nál nagyobb, de legfeljebb 25°-os dőlésszög engedélyezhető. Megfelelő tartalékot kell biztosítani a dőlésszögnek az üzemi sebességre és repülési útvonalra gyakorolt hatására, beleértve a megnövekedett üzemi sebesség miatti távolságnöveléseket. |
e) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal nem igényel 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:
|
f) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat (track) igényel, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:
|
g) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat az előre nem látható körülményekre, hogy megfeleljen az OPS 1.570 követelményeinek és biztonságos útvonalat biztosítson, amely elkerüli az akadályokat, vagy hogy a repülőgép vagy meg tudjon felelni az OPS 1.580 repülés közbeni előírásainak, vagy szálljon le a kiinduló repülőtéren, vagy egy felszállási kitérő repülőtéren. |
OPS 1.575
Útvonal – Minden hajtómű működik
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép a repülésre várható meteorológiai körülmények között útvonalának vagy az attól tervezett bármely eltérésnek minden pontján képes lesz legalább 300 láb/perc sebességgel emelkedni minden hajtóműnek a következő feltételek között előírt maximális teljesítménye mellett:
|
OPS 1.580
Útvonal – Egy hajtómű üzemképtelensége
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülésre várható meteorológiai körülmények között bármelyik hajtómű meghibásodásakor útvonalának vagy az attól tervezett bármely eltérésnek minden pontján a repülőgép képes lesz a másik vagy a többi hajtómű maximális folyamatos teljesítménnyel történő működése mellett folytatni a repülést az utazórepülés magasságáról azon repülőtérre, ahol a leszállás végrehajtható az OPS 1.595 és OPS 1.600 közül az alkalmazható előírásai szerint úgy, hogy legalább az alábbi függőleges távolságra elkerülje az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt:
|
b) |
A nettó repülési útvonal lejtése legyen pozitív 450 m-rel (1 500 lábbal) azon repülőtér fölött, ahol egy hajtómű meghibásodása után a leszállást feltételezik. |
c) |
Ennek az albekezdésnek az alkalmazásában a rendelkezésre álló emelkedési sebességet az előírt bruttó emelkedési sebességnél 150 láb/perccel kevesebbnek kell venni. |
d) |
Az ezen bekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó növelje meg a fenti a) albekezdés szélességi határait 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre), ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet. |
e) |
Az üzemanyag-eldobás olyan mértékben engedélyezett, amely megfelel a repülőtér szükséges tartalék üzemanyaggal történő elérésének biztonságos eljárások használata esetén. |
OPS 1.585
Útvonal – Három vagy több hajtóműves repülőgépek, két hajtómű üzemképtelen
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy három vagy több hajtóművel rendelkező repülőgép szándékolt pályáján sehol sem lesz az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek, kivéve, ha megfelel az alábbi b–e) albekezdéseknek. |
b) |
A repülési útvonalnak két üzemképtelen hajtóművel lehetővé kell tennie a repülőgép repülésének folytatását a várható meteorológiai körülmények között, a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt legalább 2 000 láb függőleges távolságra elkerülve egy olyan repülőtérig, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek. |
c) |
A két hajtómű meghibásodását az útvonal azon szakaszának a legkritikusabb pontján kell feltételezni, amelyen a repülőgép az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek. |
d) |
A repülőgép várható tömege azon a helyen, ahol a két hajtómű meghibásodását feltételezik, nem lehet kevesebb annál, ami tartalmazza a repülés folytatásához elegendő üzemanyagot azon repülőtérig, ahol a leszállás végrehajtása várható, valamint a megérkezéshez közvetlenül a leszállási hely fölé legalább 450 m-re (1 500 lábra), majd ezt követően vízszintes repüléshez 15 percig. |
e) |
Ennek az albekezdésnek az alkalmazásában a rendelkezésre álló emelkedési sebességet az előírtnál 150 láb/perccel kevesebbnek kell venni. |
f) |
Az ezen bekezdésnek való megfelelés alkalmazásakor az üzemben tartó növelje meg a fenti a) albekezdés szélességi határait 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre), ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet. |
g) |
Az üzemanyag-eldobás olyan mértékben engedélyezett, amely megfelel a repülőtér szükséges tartalék üzemanyaggal történő elérésének biztonságos eljárások használata esetén. |
OPS 1.590
Leszállás – Cél- és kitérő repülőterek
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek az OPS 1.475 a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege ne haladja meg a cél- és kitérő repülőtéren történő várható leszállási időpontban várható magasságra és, ha a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben számolnak vele, a cél- és kitérő repülőtéren a leszállás várható idején várható környezeti hőmérsékletre a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben előírt legnagyobb leszálló tömeget.
OPS 1.595
Leszállás – Száraz kifutópályák
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek a várható leszállási időpontra az OPS 1.475 a)-val összhangban meghatározott leszálló tömege tegyen lehetővé egy teljes megállásos leszállást a pályaküszöb fölött 50 lábról a rendelkezésre álló leszállási úthossz 70 %-án belül a cél- és bármely kitérő repülőtéren. |
b) |
A fenti a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:
|
c) |
Egy repülőgépnek a fenti a) albekezdéssel összhangban történő elindításához fel kell tételezni a következőket:
|
d) |
Ha az üzemben tartó nem képes betartani a fenti c) pont 2. albekezdését a célrepülőtérre, a repülőgép akkor indítható el, ha egy olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amely az a), b) és c) albekezdéseknek való teljes megfelelést tesz lehetővé. |
OPS 1.600
Leszállás – Nedves és szennyezett kifutópályák
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárás-jelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a várható érkezési időpontban a kifutópálya nedves lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz legalább az OPS 1.595-tel összhangban meghatározott szükséges leszállási úthossz 1,15-ös tényezővel szorzott értéke legyen. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárás-jelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a várható érkezési időpontban a kifutópálya szennyezett lehet, a Hatóság számára ezen körülményekre elfogadható adatok használatával meghatározott leszállási úthossz ne haladja meg a rendelkezésre álló leszállási úthosszat. |
J. RÉSZ
TÖMEG ÉS SÚLYPONT
OPS 1.605
Általános
(Lásd az OPS 1.605 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép terhelése, tömege és tömegközéppontja az üzemeltetés minden fázisában megfeleljen a jóváhagyott Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvben előírt korlátozásoknak, vagy az Üzemben Tartási Kézikönyv korlátozásainak, ha azok szigorúbbak. |
b) |
Az üzemben tartó tényleges súlyméréssel határozza meg a repülőgép tömegét és tömegközéppontját a repülőgép üzemeltetésének megkezdése előtt, majd ezt követően 4 évenként, ha egyedi tömegértéket alkalmaz, vagy pedig 9 évenként, ha a repülőgép flotta tömegértékét alkalmazza. A módosítások és javítások összesített hatásait a tömegre és egyensúlyra számításba kell venni és pontosan dokumentálni. Továbbá, ha a módosítások hatása a tömegre és a tömegközéppont számításra nem pontosan ismert, kötelező a repülőgép újbóli súlymérése. |
c) |
Az üzemben tartó határozza meg a repülőgép száraz üzemeltetési tömegében foglalt összes üzemeltetéssel kapcsolatos tárgy és személyzeti tag tömegét súlyméréssel vagy szabványos tömegértékek alkalmazásával. Ezenkívül kötelező meghatározni, hogy ezek elhelyezése hogyan befolyásolja a repülőgép tömegközéppontját. |
d) |
Az üzemben tartó határozza meg a forgalmi terhelés tömegét, beleértve bármely ballasztot, tényleges súlyméréssel vagy az OPS 1.620-ban előírt szabványos utas és poggyásztömegek alkalmazásával. |
e) |
Az üzemben tartó határozza meg az üzemanyag tömegét a tényleges fajsúly alapján, vagy ha ez nem ismert, az Üzemben Tartási Kézikönyvben megadott módszerrel összhangban számított fajsúly alapján. |
OPS 1.607
Terminológia
a) |
Száraz üzemeltetési tömeg. Egy adott üzemeltetési típusra készen álló repülőgép összes tömege az összes felhasználható üzemanyag és forgalmi terhelés nélkül. Ez a tömeg a következőkhöz hasonló tételeket tartalmaz:
|
b) |
Maximális üzemanyag nélküli tömeg. Egy repülőgép legnagyobb engedélyezett tömege felhasználható üzemanyag nélkül. Az egyes tartályokban lévő üzemanyag tömegét akkor kell az üzemanyag nélküli tömegbe beszállítani, ha a Repülőgép-üzembentartási Kézikönyv korlátozásai kifejezetten megemlítik. |
c) |
Maximális szerkezeti leszálló tömeg. A repülőgép engedélyezett legnagyobb össztömege normál körülmények közötti leszállásra. |
d) |
Maximális szerkezeti felszálló tömeg. A repülőgép engedélyezett legnagyobb össztömege a felszállási nekifutás megkezdésekor. |
e) |
Az utasok kategorizálása.
|
f) |
Forgalmi terhelés. Az utasok, a poggyász és rakomány összes tömege, beleértve valamennyi nem fizető rakományt. |
OPS 1.610
Terhelés, tömeg és súlypont
Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvben határozza meg a terhelés és a tömeg- és súlypontrendszerek alapelveit és módszereit, amelyek teljesítik az OPS 1.605 követelményeit. Ezen rendszer vonatkozzon az összes alkalmazni tervezett üzemeltetési típusra.
OPS 1.615
Személyzet tömegének értékei
a) |
Az üzemben tartó a száraz üzemeltetési tömeg meghatározásához a következő tömegértékeket alkalmazza:
|
b) |
Az üzemben tartó korrigálja a száraz üzemeltetési tömeget a további poggyászok számításba vételéhez. Ezen további poggyászok elhelyezését figyelembe kell venni a repülőgép tömegközéppontjának meghatározásakor. |
OPS 1.620
Utasok és poggyász tömegének értéke
a) |
Az üzemben tartó vagy tényleges súlyméréssel állapítsa meg az utasok és a feladott poggyászok tömegét, megmérve minden egyes személy és poggyász tömegét, vagy pedig az alábbi 1–3. táblázatokban megadott standard tömegértékek alkalmazásával, kivéve, ha a rendelkezésre álló utasülések száma 10-nél kisebb. Ilyen esetekben az utasok tömegértéke meghatározható az utasok által vagy nevükben tett nyilatkozat alkalmazásával, hozzáadva egy előre meghatározott állandó értéket a kézipoggyász és az öltözék figyelembevételéhez. (Az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza az eljárást, hogy mely esetekben választják a tényleges vagy a standard tömegértékeket, valamint a szóbeli nyilatkozatok alkalmazásakor követendő eljárásokat). |
b) |
Amennyiben a tömegértéket tényleges súlyméréssel határozza meg, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a súlymérés terjedjen ki az utasok személyes tárgyaira és kézipoggyászára is. Ezen súlymérés végrehajtása közvetlenül a beszállás előtt történjen egy közeli helyszínen. |
c) |
Amennyiben az utasok tömegértékének meghatározásához szabványos tömegértékeket alkalmaznak, az alábbi 1. és 2. táblázatokban megadott standard tömegértékeket kell alkalmazni. A standard tömegértékek magukba foglalják a kézipoggyászt, valamint az utasülésen a felnőtt személlyel együtt tartózkodó 2 évesnél fiatalabb csecsemőt is. A külön utasüléseken helyet foglaló csecsemőket a jelen albekezdés szempontjából gyermekekként kell figyelembe venni. |
d) |
Utasok tömegének értéke – 20 vagy több ülés
1. táblázat
|
e) |
Utasok tömegének értéke – legfeljebb 19 ülés.
2. táblázat
|
f) |
Poggyásztömeg értékei
3. táblázat 20 vagy több ülés
|
g) |
Ha egy üzemben tartó az 1–3. táblázatokban szereplő standard tömeg értékektől eltérő értékeket kíván használni, indokait közölnie kell a Hatósággal és előzetes jóváhagyást kell szereznie. Be kell nyújtania jóváhagyásra egy részletes súlymérési felülvizsgálati programot és az OPS 1.620 g) pontjának 1. függelékében megadott statisztikai elemzési módszert kell használnia. A súlymérés felülvizsgálati program eredményeinek Hatóság általi felülvizsgálata és jóváhagyása után a módosított standard tömegértékek csak erre az üzemben tartóra lesznek érvényesek. A módosított standard tömegértékek csak a felmérés elvégzésének körülményeivel azonos körülmények között használhatók. Ahol a módosított standard tömegértékek meghaladják az 1–3. táblázatban szereplő értékeket, ezen magasabb értékeket kell használni. |
h) |
Valamennyi olyan járaton, amelyet jelentős számú olyan utast szállítóként azonosítanak, akiknek a kézipoggyászt is magában foglaló tömege várhatóan meghaladja a standard utastömeget, az üzemben tartó súlyméréssel vagy egy megfelelő tömegnövelés hozzáadásával határozza meg az ilyen utasok tényleges tömegét. |
i) |
Ha standard tömegértékeket használnak a feladott poggyászra és utasok jelentős száma ad fel olyan poggyászt, amelynek tömege várhatóan meghaladja a standard tömeget, az üzemben tartó súlyméréssel vagy egy megfelelő tömegnövelés hozzáadásával határozza meg az ilyen poggyász tényleges tömegét. |
j) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a parancsnokot értesítik, ha a rakomány tömegének meghatározására nem standard módszert használtak és hogy ezt a módszert ismertessék a tömeg- és súlypont-dokumentációban. |
OPS 1.625
Tömeg- és súlypont-dokumentáció
(Lásd az OPS 1.625 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartó minden egyes repülés megkezdése előtt készítse el a tömeg- és súlypont-dokumentációt, meghatározva a terhelést, valamint a terhelés elosztását. A tömeg- és súlypont-dokumentáció tegye lehetővé a parancsnok számára, hogy meggyőződjön arról, hogy a terhelés, valamint a terhelés elosztása által nem történhet meg a repülőgép tömeg és súlypont határértékeinek túllépése. A tömeg- és súlypont-dokumentációt készítő személy nevét a dokumentumon jelezni kell. A repülőgép rakodását felügyelő személy az aláírásával köteles igazolni, hogy a terhelés és annak elosztása a tömeg- és súlypont-dokumentáció szerint történt. Ezen dokumentáció a parancsnok által elfogadható legyen, s ezt a parancsnok ellenjegyzésével vagy azzal egyenértékű módon jelezze. (Lásd az OPS 1.1055 a) pont 12. albekezdését is). |
b) |
Az üzemben tartó határozza meg az eljárásokat a terhelés utolsó pillanatban történő megváltoztatásához. |
c) |
A Hatóság jóváhagyásától függően az üzemben tartó használhatja a fenti a) és b) bekezdésekben szükséges eljárás egy alternatíváját is. |
Az OPS 1.605 1. függelék
Tömeg és súlypont – Általános
(Lásd az OPS 1.605-öt)
a) |
Egy repülőgép száraz üzemeltetési tömegének meghatározása
|
b) |
Speciális standard tömegek a forgalmi terheléshez. Az utasok és a feladott poggyász tömegén kívül az üzemben tartó a Hatósághoz a rakomány más tételeire is benyújthat standard tömegeket jóváhagyásra. |
c) |
A repülőgép berakodása
|
d) |
Tömegközéppont tűrésértékek
|
Az OPS 1.620 f) pontjának 1. függeléke
Az európai régión belüli járatok területének meghatározása
Az OPS 1.620 f) bekezdésének alkalmazásában az európai régión belüli járatok olyan nem belföldi repülések, amelyeket a következő pontokat összekötő állandó irányszögű vonalakon belül végeznek:
– |
N7200 |
E04500 |
– |
N4000 |
E04500 |
– |
N3500 |
E03700 |
– |
N3000 |
E03700 |
– |
N3000 |
W00600 |
– |
N2700 |
W00900 |
– |
N2700 |
W03000 |
– |
N6700 |
W03000 |
– |
N7200 |
W01000 |
– |
N7200 |
E04500 |
amint az az alábbi 1. ábrán látható:
1. ábra
Európai régió
Az OPS 1.620 g) pontjának 1. függeléke
Eljárás az utasok és poggyász felülvizsgált standard tömegértékeinek megállapításához
a) |
Utasok
|
b) |
Feladott csomag. A minimális szükséges mintanagyság az átlagos poggyásztömegen alapuló felülvizsgált standard poggyásztömeg értékek meghatározásának eljárásában alapvetően azonos az utasokra alkalmazott és az a) pont 1. albekezdésében leírt eljárással. A poggyászra a relatív konfidenciaintervallum (pontosság) 1 %. Legalább 2 000 darab feladott poggyászt le kell mérni. |
c) |
Az utasok és a feladott poggyász felülvizsgált standard tömegértékeinek meghatározása
|
Az OPS 1.625 1. függeléke
Tömeg- és súlypont-dokumentáció
a) |
Tömeg- és súlypont-dokumentáció
|
b) |
Számítógépes rendszerek. Ha a tömeg- és súlypont-dokumentációt egy számítógépes tömeg és súlypontrendszer állítja elő, az üzemben tartónak felül kell vizsgálnia a kimenő adatok teljességét. Fel kell állítania egy rendszert, amely a kimenő adatok legfeljebb 6 havonkénti felülvizsgálatával ellenőrzi, hogy a bemenő adatok változását helyesen veszi-e be a rendszer és hogy a rendszer folyamatosan helyesen működik-e. |
c) |
Fedélzeti tömeg és súlypont rendszerek. Az üzemben tartó szerezze be a Hatóság jóváhagyását, ha az indítás elsődleges eszközeként számítógépes fedélzeti tömeg és súlypont rendszert kíván alkalmazni. |
d) |
Adatkapcsolat. Ha a tömeg- és súlypont-dokumentációt adatkapcsolat útján küldik a repülőgépeknek, a parancsnok által elfogadott végleges tömeg- és súlypont-dokumentáció egy példánya álljon a földön rendelkezésre. |
K. RÉSZ
MŰSZEREK ÉS BERENDEZÉSEK
OPS 1.630
Általános bevezetés
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy járat nem indul el, mielőtt a jelen rész által előírt műszerek és eszközök nincsenek:
|
b) |
A műszerek és berendezések minimális teljesítményszintjei az alkalmazandó Európai Műszaki Szabvány Utasítások (ETSO) Leírásaiban (CS-TSO) megadott vonatkozó Európai Műszaki Szabvány Utasításokban (ETSO) előírtak, kivéve, ha az üzemeltetési vagy légialkalmassági szabályok más teljesítményszinteket írnak elő. A OPS kiadásakor az ETSO-tól eltérő tervezési és teljesítmény-előírásoknak megfelelő műszerek és berendezések használatban vagy felszerelve maradhatnak, kivéve, ha ez a rész további követelményeket ír elő. A már jóváhagyott műszereknek és berendezéseknek nem kell megfelelniük a felülvizsgált ETSO-nak vagy egy, az ETSO-tól eltérő felülvizsgált előírásnak, kivéve, ha egy visszamenőleges hatályú követelmény van előírva. |
c) |
A következőknek nincs szükségük berendezés-jóváhagyásra:
|
d) |
Ha egy berendezést a hajózószemélyzet egy tagjának repülés közben szolgálati helyén kell használnia, az legyen szolgálati helyéről könnyen kezelhető. Ha egy példányt a hajózószemélyzet több tagjának kell használnia, azt úgy kell felszerelni, hogy valamennyi olyan szolgálati helyről könnyen kezelhető legyen, amelyről működtetni kell. |
e) |
Azokat a műszereket, amelyeket a hajózószemélyzet valamelyik tagjának kell használnia, úgy kell elhelyezni, hogy a hajózószemélyzet ezen tagja szolgálati helyéről jól lássa kijelzését a lehető legkisebb eltérést igényelve a repülési útvonal mentén előre tekintve szokásosan felvett helyzetétől és látásirányától. Ha egy több hajózószemélyzeti tag által üzemeltetett repülőgépen egy műszer egyetlen példányára van szükség, azt úgy kell felszerelni, hogy minden szükséges hajózószemélyzeti szolgálati helyről látható legyen. |
OPS 1.635
Túláramvédelmi eszközök
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyen biztosítékokat használnak, ha a repülés közben használatra rendelkezésre álló tartalék biztosítékok száma a biztosítékok számának legalább 10 %-a minden egyes teljesítményfokozatban, vagy teljesítményfokozatonként három, ha az több.
OPS 1.640
A repülőgép üzemi fényei
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a következőkkel:
a) |
Nappali repülésre:
|
b) |
Éjszakai repüléshez a fenti a) pontban előírtakon kívül a következők:
|
OPS 1.645
Ablaktörlők
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 5 700 kg-nál több legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépet, ha minden pilótaülés fel van szerelve egy ablaktörlővel vagy azzal egyenértékű eszközzel, amely tisztán tartja a szélvédőt csapadék esetén.
OPS 1.650
VFR szerinti nappali üzemeltetés – Repülési és navigációs műszerek és kapcsolódó berendezések
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet nappal és látva repülési szabályok (VFR) szerint repülőgépet, ha fel van szerelve a következő albekezdésekben előírt repülési és navigációs műszerekkel és kapcsolódó felszereléssel és – ha értelmezhető – ezek feltételei között:
a) |
egy mágnesen iránytű; |
b) |
egy pontos időmérő, amely órában, percben és másodpercben mutatja az időt; |
c) |
egy érzékeny barometrikus magasságmérő lábban hitelesítve hektopascalban/millibarban hitelesített mellékskálával a repülés közben valószínűen beállítandó minden légköri nyomásra történő helyesbítéshez; |
d) |
egy csomóban hitelesített repülési sebességmérő; |
e) |
egy függőleges sebességmérő (variométer); |
f) |
egy fordulás- és csúszásmérő vagy egy csúszásmérőt tartalmazó forduláskoordináló; |
g) |
egy műhorizont (dőlésmérő); |
h) |
egy pörgettyűs (stabilizált) iránytű; és |
i) |
a külső levegő hőmérsékletet a pilótafülkében jelző műszer, Celsius fokokra kalibrálva; |
j) |
azon repülések esetén, amelyek időtartama nem haladja meg a 60 percet, a felszállás és a leszállás azonos repülőtéren történik, valamint ezen repülőtértől 50 nm (tengeri mérföld) távolságon belül maradnak, a fenti f), g) és h) albekezdésekben megadott műszerek és az alábbi k) pont 4., 5. és 6. albekezdéseiben megadott műszerek helyettesíthetők egy fordulás- és csúszásmérővel vagy egy csúszásmérőt tartalmazó forduláskoordinálóval, vagy pedig egy műhorizonttal és csúszásjelzővel együttesen; |
k) |
ha két pilóta van előírva, a második pilóta szolgálati helye a következő külön műszerekkel rendelkezzen:
|
l) |
mindegyik sebességmérő rendszerben legyen egy fűtött Pitot-cső, vagy ezzel egyenértékű berendezés, hogy megakadályozza a meghibásodást nedvességkondenzáció vagy jegesedés következtében, az alábbi repülőgépeken:
|
m) |
ha duplikált műszerek vannak előírva, a követelmény minden pilótának külön kijelzőt és külön választókapcsolót vagy más kapcsolódó berendezést jelent, ahogy indokolt; |
n) |
minden repülőgépet el kell látni annak jelzésére alkalmas eszközzel, ha a szükséges repülési műszerek energiaellátása nem megfelelő; és |
o) |
minden repülőgép, amelyen a kompresszibilitási indikátorokat az előírt repülési sebességmérők nem jelzik másképpen, rendelkezzen Mach-szám-mérővel minden pilóta műszerfalán; |
p) |
az üzemben tartó csak akkor folytasson VFR szerinti nappali üzemeltetést, ha a repülőgép fel van szerelve gémes mikrofonos headsettel vagy ezzel egyenértékű felszereléssel minden, a pilótafülkében szolgálatot teljesítő hajózószemélyzeti tag számára. |
OPS 1.652
IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetés – Repülési és navigációs műszerek és kapcsolódó berendezések
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a műszeres repülési szabályok (IFR) szerint vagy éjszaka, ha fel van szerelve a következő albekezdésekben szereplő repülési és navigációs műszerekkel és kapcsolódó felszereléssel és – ha értelmezhető – csak ezek feltételei között:
a) |
egy mágnesen iránytű; |
b) |
egy pontos időmérő, amely órában, percben és másodpercben mutatja az időt; |
c) |
két érzékeny barometrikus magasságmérő lábban hitelesítve hektopascalban/millibarban hitelesített mellékskálával a repülés közben valószínűen beállítandó minden légköri nyomásra történő helyesbítéshez; ezen magasságmérőknek forgószámlálós vagy azzal egyenértékű kijelzővel kell rendelkezniük. |
d) |
egy repülési sebesség mérő rendszer egy fűtött Pitot-csővel vagy ezzel egyenértékű berendezéssel, hogy megakadályozza a meghibásodást nedvességkondenzáció vagy jegesedés következtében, egy, a Pitot-cső meghibásodására figyelmeztető jelzővel együtt. A Pitot-cső meghibásodásának jelzője nem követelmény azokon a repülőgépeken, amelyek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma legfeljebb kilenc vagy a legnagyobb engedélyezett felszálló tömege legfeljebb 5 700 kg és amelyeket 1998. április 1-je előtt láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal; |
e) |
egy függőleges sebesség mérő (variométer); |
f) |
egy fordulás- és csúszásmérő; |
g) |
egy műhorizont (dőlésmérő); |
h) |
egy pörgettyűs (stabilizált) iránytű; |
i) |
a külső levegő hőmérsékletet a pilótafülkében jelző műszer, Celsius fokokra kalibrálva; és |
j) |
két független statikus nyomásrendszer, kivéve, hogy legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű légcsavaros repülőgépeken elegendő egy statikus nyomás rendszer és egy alternatív statikus nyomást biztosító rendszer. |
k) |
Ha két pilóta van előírva, a második pilóta szolgálati helye a következő külön műszerekkel rendelkezzen:
|
l) |
Az 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 9-nél nagyobb legnagyobb jóváhagyott utasülés-számú repülőgépeket fel kell szerelni egy tartalék dőlésmérővel (műhorizonttal), amelyet bármelyik pilótaülésből lehet használni, amelynek:
kivéve azokat a repülőgépeket, amelyek maximális engedélyezett felszálló tömege legfeljebb 5 700 kg, amelyeket 1995. április 1-jén már lajstromba vettek egy tagállamban, és amelyek a baloldali műszerfalon fel vannak szerelve egy tartalék dőlésmérővel. |
m) |
A fenti 1. albekezdés betartásakor világosnak kell lenni a hajózószemélyzet számára, hogy az említett albekezdés által szükséges tartalék dőlésmérő mikor működik vészenergia-ellátásról. Ha a tartalék dőlésmérőnek saját energiaellátása van, legyen egy kapcsolódó jelzés a műszeren vagy a műszerfalon, amikor ezt az energiaforrást használják. |
n) |
Egy térképtartó könnyen olvasható helyzetben, amely éjszakai üzemeltetéshez kivilágítható. |
o) |
Ha a tartalék dőlésmérő műszer a CS 25.1303b)4. albekezdésének vagy egyenértékű előírásnak megfelelően bizonyítvánnyal ellátott, a fordulás- és csúszásmérők helyettesíthetők csúszásmérőkkel. |
p) |
Ha duplikált műszerek vannak előírva, a követelmény minden pilótának külön kijelzőt és külön választókapcsolót vagy más kapcsolódó berendezést jelent, ahogy indokolt; |
q) |
Minden repülőgépet el kell látni annak jelzésére alkalmas eszközzel, ha a szükséges repülési műszerek energiaellátása nem megfelelő; és |
r) |
Minden repülőgép, amelyen a kompresszibilitási indikátorokat az előírt repülési sebesség mérők nem jelzik másképpen, rendelkezzen Mach-szám-mérővel minden pilóta műszerfalán. |
s) |
Az üzemben tartó csak akkor folytahat IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetést, ha a repülőgép fel van szerelve gémes mikrofonos headsettel vagy ezzel egyenértékű felszereléssel minden, a pilótafülkében szolgálatot teljesítő hajózószemélyzeti tag számára és egy adás gombbal minden előírt pilóta kormánykerekén. |
OPS 1.655
Kiegészítő berendezések egypilótás IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetésre
Az üzemben tartó csak akkor folytathat egypilótás IFR üzemeltetést, ha a repülőgép el van látva egy robotpilótával, amely legalább a magasság- és iránytartást biztosítja.
OPS 1.660
Magassági figyelmeztető rendszer
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet légcsavaros gázturbinás hajtóműves repülőgépet 5 700 kg-nál nagyobb maximális engedélyezett felszálló tömeggel, vagy 9-nél nagyobb engedélyezett utasülésszámmal, vagy sugárhajtású repülőgépet, ha a repülőgépben rendelkezésre áll a magassági figyelmeztető rendszer, amely alkalmas a következőkre:
kivéve a legfeljebb 5 700 kg maximális engedélyezett felszálló tömegű és 9-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú repülőgépeket, amelyeket 1972. április 1-je előtt láttak el először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal és amelyek 1995. április 1-jén már lajstromban voltak egy tagállamban. |
OPS 1.665
Földközelségjelző rendszer és terepre figyelmeztető rendszer
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet gázturbinás repülőgépet, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege meghaladja az 5 700 kg-ot vagy legnagyobb engedélyezett utasülésszáma a 9-et, ha fel van szerelve egy földközelségjelző rendszerrel, amelyben van egy terepveszélyt előrejelző rendszer (TAWS) is. |
b) |
A földközelségjelző rendszernek automatikusan, hangjelzésekkel, amelyeket vizuális jelek is kiegészíthetnek, időbeni és megkülönböztethető figyelmeztetést kell adnia a hajózószemélyzet számára a süllyedés sebességéről, a föld közelségéről, felszállás vagy átstartolás utáni magasságvesztésről, helytelen leszállási konfigurációról és a siklópályától lefelé történő eltérésről. |
c) |
A terepre figyelmeztető rendszernek automatikusan, vizuális és hangjelzések és egy terepre figyelmeztető kijelzés útján elegendő reakcióidőt kell biztosítania a hajózószemélyzet számára, hogy el lehessen kerülni a terepnek való szabályozott nekirepülést és előrejelző képességet és terepelkerülési küszöbértéket kell nyújtania. |
OPS 1.668
Összeütközés-elhárító fedélzeti rendszer
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet gázturbinás repülőgépet, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege meghaladja az 5 700 kg-ot vagy legnagyobb engedélyezett utasülésszáma a 19-et, ha fel van szerelve egy legalább ACAS II teljesítményszintű összeütközés-elhárító rendszerrel.
OPS 1.670
Fedélzeti időjárási radarberendezés
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltetheti a következőket:
ha fel van szerelve egy fedélzeti időjárási radarberendezéssel, ha egy ilyen repülőgépet éjszaka vagy műszeres meteorológiai körülmények között üzemelteti olyan területeken, ahol zivatarok vagy más, fedélzeti időjárási radarral észlelhetőnek tekintett potenciálisan veszélyes időjárási körülmények várhatók az útvonal mentén. |
b) |
Túlnyomás nélküli, 5 700 kg-ot nem meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű, 9-et nem meghaladó legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú légcsavaros repülőgépeken a fedélzeti időjárási radarberendezés helyettesíthető más berendezéssel, amely képes észlelni a zivatarokat és más potenciálisan veszélyes időjárási körülményeket, amelyeket fedélzeti időjárási radarral észlelhetőnek tekintenek, ha azt a Hatóság jóváhagyja. |
OPS 1.675
Berendezések jegesedési körülmények közötti üzemeltetéshez
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet várható vagy tényleges jegesedési körülmények között, ha bizonyítványt kapott és fel van szerelve jegesedési körülmények közötti üzemeltetéshez. |
b) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet várható vagy tényleges jegesedési körülmények között, ha fel van szerelve a keletkező jeget megvilágító vagy felderítő eszközökkel. A használt megvilágításnak olyan típusúnak kell lennie, hogy ne okozzon olyan csillogást vagy fényvisszaverődést, amely a személyzet tagjait hátráltatná feladataik ellátásában. |
OPS 1.680
Kozmikus sugárzást jelző berendezés
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet 15 000 m (49 000 láb) felett, ha:
|
OPS 1.685
Hajózószemélyzet fedélzeti telefonrendszere
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, amelyen a hajózószemélyzet létszáma egynél nagyobb, ha fel van szerelve hajózószemélyzeti fedélzeti telefonrendszerrel, beleértve a hajózószemélyzet minden tagjának használatára szolgáló fejhallgatókat és mikrofonokat, amelyek nem kézben tartandóak.
OPS 1.690
Személyzet fedélzeti telefonrendszere
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 15 000 kg-ot meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 19-nél nagyobb legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú repülőgépet, ha fel van szerelve személyzeti telefonrendszerrel, kivéve azokat a repülőgépeket, amelyeket 1965. április 1-je előtt láttak el először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal és amelyek 1995. április 1-jén már lajstromban voltak egy tagállamban. |
b) |
A jelen bekezdés által megkövetelt személyzeti tagi telefonrendszernek a következőkre kell képesnek lennie:
|
OPS 1.695
Utastájékoztató rendszer
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 19-nél nagyobb maximális jóváhagyott utasülésszámú repülőgépet, ha fel van szerelve utastájékoztató rendszerrel. |
b) |
A jelen bekezdés által megkövetelt utastájékoztató rendszer legyen képes a következőkre:
|
OPS 1.700
Pilótafülke hangrögzítők – 1.
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 1998. április 1-jén vagy azután először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépet, amely:
|
b) |
A pilótafülke hangrögzítő legyen képes legalább a működésének legutóbbi két órájában rögzített információt megőrizni azzal a kivétellel, hogy a legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek esetén ez az időszak 30 percre csökkenthető. |
c) |
A pilótafülke hangrögzítő automatikusan induljon el a repülőgép saját hajtóművével történő mozgása előtt, és rögzítsen folyamatosan a repülés végéig, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. Ezenkívül, az elektromos energia rendelkezésre állásától függően, a pilótafülke hangrögzítő a lehető legkorábban kezdje el a rögzítést a hajtóművek indulása előtt végrehajtott repülés előtt pilótafülkei ellenőrzések alatt a hajtóművek repülés végén történő leállítását követő pilótafülkei ellenőrzésekig. |
d) |
A pilótafülke hangrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel. |
OPS 1.705
Pilótafülke hangrögzítők – 2.
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet többhajtóműves gázturbinás repülőgépet, amelyet 1990. január 1-je és 1998. március 31-e között láttak el először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, és amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege 5 700 kg vagy annál kevesebb, és amelynek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma 9-nél nagyobb, ha fel van szerelve egy pilótafülke hangrögzítővel, amely rögzíti a következőket:
|
b) |
A pilótafülke hangrögzítő legyen képes legalább a működésének legutóbbi 30 percében rögzített információt megőrizni. |
c) |
A pilótafülke hangrögzítő induljon el a repülőgép saját hajtóművével történő mozgása előtt, és rögzítsen folyamatosan a repülés végéig, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. Ezenkívül, az elektromos energia rendelkezésre állásától függően, a pilótafülke hangrögzítő a lehető legkorábban kezdje el a rögzítést a hajtóművek indulása előtt végrehajtott repülés előtt pilótafülkei ellenőrzések alatt a hajtóművek repülés végén történő leállítását követő pilótafülkei ellenőrzésekig. |
d) |
A pilótafülke hangrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel. |
OPS 1.710
Pilótafülke hangrögzítők – 3.
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépet, amelyet 1998. április 1-je előtt láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, ha fel van szerelve egy pilótafülke hangrögzítővel, amely rögzíti a következőket:
|
b) |
A pilótafülke hangrögzítő legyen képes legalább a működésének legutóbbi 30 percében rögzített információt megőrizni. |
c) |
A pilótafülke hangrögzítő induljon el a repülőgép saját hajtóművével történő mozgása előtt, és rögzítsen folyamatosan a repülés végéig, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. |
d) |
A pilótafülke hangrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel. |
OPS 1.715
Fedélzeti adatrögzítők – 1.
(Lásd az OPS 1.715 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyet 1998. április 1-jén vagy azután láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, amely:
ha fel van szerelve egy digitális adatrögzítési és tárolási módszert használó fedélzeti adatrögzítővel, amelyhez a tárolóeszközön lévő adatok könnyű előhívási módszere rendelkezésre áll. |
b) |
A fedélzeti adatrögzítő legyen képes megőrizni a működésének legutóbbi 25 órájában rögzített adatokat azzal a kivétellel, hogy a legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken ez az időtartam 10 órára csökkenthető. |
c) |
A fedélzeti adatrögzítő időléptékben rögzítse a következőket:
|
d) |
Az adatokat a repülőgép olyan adatforrásaiból kell venni, amelyek pontos összefüggést tesznek lehetővé a hajózószemélyzet számára kijelzett információval. |
e) |
A fedélzeti adatrögzítő automatikusan kezdje el a rögzítést, mielőtt a repülőgép képes lesz saját hajtóművével mozogni, és automatikusan álljon le, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. |
f) |
A fedélzeti adatrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel. |
g) |
Az 1998. április 1. és 2001. április 1. között először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépek nem kötelesek megfelelni az OPS 1.715 c) pontjának, ha a Hatóság jóváhagyja és ha:
|
OPS 1.720
Fedélzeti adatrögzítők – 2.
(Lásd az OPS 1.720 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyet először 1990. június 1. és 1998. március 31. között láttak el egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege nagyobb, mint 5 700 kg, ha fel van szerelve egy digitális adatrögzítési és tárolási módszert használó fedélzeti adatrögzítővel, amelyhez a tárolóeszközön lévő adatok könnyű előhívási módszere rendelkezésre áll. |
b) |
A fedélzeti adatrögzítő legyen képes megőrizni a működésének legutóbbi 25 órájában rögzített adatokat. |
c) |
A fedélzeti adatrögzítő időléptékben rögzítse a következőket:
|
d) |
A legfeljebb 27 000 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken, ha az a Hatóság számára elfogadható, az OPS 1.720 1. függeléke A. táblázatának 14. és 15b paramétereit nem kell rögzíteni, ha a következő feltételek bármelyike teljesül:
|
e) |
A 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken, ha az elfogadható a Hatóság számára, a következő paramétereket nem kell rögzíteni: az OPS 1.720 1. függeléke A. táblázatának 15b és az 1. függelék B. táblázatából a 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29., 30. és 31., ha a következő feltételek valamelyike teljesül:
|
f) |
Azokat az egyes paramétereket, amelyek számítással levezethetők a többi rögzített paraméterből, nem kell rögzíteni, ha az a Hatóság számára elfogadható. |
g) |
Az adatokat a repülőgép olyan adatforrásaiból kell venni, amelyek pontos összefüggést tesznek lehetővé a hajózószemélyzet számára kijelzett információval. |
h) |
A fedélzeti adatrögzítő automatikusan kezdje el a rögzítést, mielőtt a repülőgép képes lesz saját hajtóművével mozogni, és automatikusan álljon le, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. |
i) |
A fedélzeti adatrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel. |
OPS 1.725
Fedélzeti adatrögzítők – 3.
(Lásd az OPS 1.725 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet gázturbinás repülőgépet, amelyet 1990. június 1-je előtt láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal és amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege nagyobb, mint 5 700 kg, ha fel van szerelve egy digitális adatrögzítési és tárolási módszert használó fedélzeti adatrögzítővel, amelyhez a tárolóeszközön lévő adatok könnyű előhívási módszere rendelkezésre áll. |
b) |
A fedélzeti adatrögzítő legyen képes megőrizni a működésének legutóbbi 25 órájában rögzített adatokat. |
c) |
A fedélzeti adatrögzítő időléptékben rögzítse a következőket:
|
d) |
Azokat az egyes paramétereket, amelyek számítással levezethetők a többi rögzített paraméterből, nem kell rögzíteni, ha az a Hatóság számára elfogadható. |
e) |
Az adatokat a repülőgép olyan adatforrásaiból kell venni, amelyek pontos összefüggést tesznek lehetővé a hajózószemélyzet számára kijelzett információval. |
f) |
A fedélzeti adatrögzítő automatikusan kezdje el a rögzítést, mielőtt a repülőgép képes lesz saját hajtóművével mozogni, és automatikusan álljon le, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. |
g) |
A fedélzeti adatrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszözzel. |
OPS 1.727
Kombinált rögzítő
a) |
A pilótafülke hangrögzítőre és a fedélzeti adatrögzítőre vonatkozó követelmények a következő módon is teljesíthetőek:
|
b) |
A kombinált rögzítő egy fedélzeti adatrögzítő, amely a következőket rögzíti:
|
OPS 1.730
Ülések, ülések biztonsági övei, hevederek és gyermekrögzítő eszközök
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a következőkkel:
|
b) |
Minden vállhevederrel rendelkező biztonsági öv egy ponton legyen kioldható. |
c) |
5 700 kg-ot nem meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken egy átlós vállhevederrel ellátott biztonsági öv, 2 730 kg-ot nem meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken pedig egy biztonsági öv megengedhető a vállhevederrel ellátott biztonsági öv helyett, ha nem ésszerűen megvalósítható az utóbbi felszerelése. |
OPS 1.731
„Biztonsági öveket becsatolni” és „Dohányozni tilos” jelzések
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyben nem látható minden utasülés a pilótafülkéből, ha fel van szerelve olyan eszközzel, amellyel minden utas és a légiutas-kísérő személyzet számára jelezni lehet, hogy mikor kell rögzíteni a biztonsági öveket és mikor nem megengedett a dohányzás.
OPS 1.735
Belső ajtók és függönyök
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a következő felszereléssel:
a) |
egy 19-nél nagyobb legnagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú repülőgépen egy ajtó az utastér és a pilótafülke között „csak személyzetnek” felirattal és záró eszközzel, amely megakadályozza, hogy az utasok a hajózószemélyzet egy tagjának engedélye nélkül kinyissák; |
b) |
minden, egy utasfülkét egy másik, vészkijárati funkcióval rendelkező fülkétől elválasztó ajtó kinyitására szolgáló eszközzel. A nyitóeszközökhöz könnyen hozzá kell férni; |
c) |
ha át kell menni egy ajtón vagy függönyön, amely az utasteret más területektől elválasztja, hogy elérjenek bármely előírt vészkijáratot bármelyik utasüléstől, az ajtónak vagy függönynek eszközzel kell rendelkeznie a nyitott állapotban történő rögzítéshez; |
d) |
egy felirat minden belső ajtón vagy függöny mellett, amelyik egy utas-vészkijárathoz biztosít hozzáférést, jelezve, hogy fel- és leszállás közben nyitott állapotban kell őket rögzíteni; és |
e) |
a személyzet minden tagjának eszköz bármely olyan ajtó kinyitására, amelyhez normál esetben hozzáférnek az utasok és amelyet az utasok bezárhatnak. |
OPS 1.745
Elsősegélynyújtó készletek
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az el van látva a következő mennyiségű könnyen hozzáférhető elsősegélynyújtó készlettel:
|
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az elsősegélynyújtó-készleteket:
|
OPS 1.755
Egészségügyi vészmentő dobozok
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 30 feletti legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú repülőgépet, ha el van látva egy egészségügyi vészmentő dobozzal, ha a tervezett útvonal bármely pontja több, mint 60 percnyi repülésre van (normál utazósebességgel) egy olyan repülőtértől, amelyen képzett orvosi segítség várhatóan rendelkezésre áll. |
b) |
A parancsnok gondoskodjon arról, hogy gyógyszereket csak a képzett orvosok, ápolónők és a hasonlóan képzett személyzet ad. |
c) |
Szállítási feltételek
|
OPS 1.760
Oxigén elsősegélynyújtáshoz
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet túlnyomásos kabinnal 25 000 láb feletti magasságokon, ha a légiutas-kísérő személyzet egy tagját kell szállítani, ha fel van szerelve hígítatlan oxigén készlettel azon utasok számára, akik fiziológiai okokból oxigént igényelhetnek a kabin nyomásának csökkenése esetén. Az oxigén mennyiségét legalább 3 száraz normál köbméter (STPD)/perc/fő árammal kell számolni és a fennmaradó repülési időre biztosítani kell a kabin nyomásának csökkenése esetén, ha a barometrikus magasság meghaladja a 8 000 lábat, de nem éri el a 15 000 lábat a szállított utaslétszám legalább 2 %-a, de semmi esetre sem egy főnél kevesebb részére. Elegendő számú, de kettőnél semmiképpen sem kevesebb adagolóegység álljon rendelkezésre, eszközökkel a légiutas-kísérő személyzet számára a készlet használatára. Az adagolóegység hordozható típusú is lehet. |
b) |
Egy adott üzemeltetéshez szükséges elsősegélynyújtási oxigén mennyiségét a barometrikus magasságok és a repülés időtartama alapján kell meghatározni, a minden üzemeltetésre és útvonalra megállapított üzemeltetési eljárásokkal összhangban. |
c) |
A biztosított oxigénberendezés legyen alkalmas minden felhasználó részére legalább percenként négy liter STPD oxigénáram biztosítására. Bármely magasságon az áramlást legalább percenként két literre (STPD) csökkentő eszközök biztosíthatók. |
OPS 1.770
Kiegészítő oxigén – repülőgépek túlnyomásos kabinnal
(Lásd az OPS 1.770 1. függelékét)
a) |
Általános
|
b) |
Oxigénberendezés és ellátás követelményei
|
OPS 1.775
Kiegészítő oxigén – repülőgépek nem túlnyomásos kabinnal
(Lásd az OPS 1.775 1. függelékét)
a) |
Általános
|
b) |
Oxigénellátás követelményei
|
OPS 1.780
Személyzet légzésvédelmi felszerelése
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet túlnyomásos kabinnal vagy repülőgépet nem túlnyomásos kabinnal, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege meghaladja az 5 700 kg-ot vagy amelynek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma 19-nél több, ha:
|
b) |
A hajózószemélyzet tagjainak használatára szánt PBE legyen kényelmesen elhelyezve a pilótafülkében és azonnali használatra könnyen elérhető kijelölt szolgálati helyükön. |
c) |
A légiutas-kísérő személyzet tagjainak használatára szánt PBE legyen minden szükséges légiutas-kísérő személyzeti szolgálat hely mellett elhelyezve. |
d) |
Egy további könnyen hozzáférhető hordozható PBE-t kell biztosítani és elhelyezni az OPS 1.790 c) és d) pontja által megkövetelt kézi tűzoltóberendezés mellett, azzal a kivétellel, hogy ha a tűzoltókészüléket a raktérben helyezték el, a PBE-t azon kívül, de bejáratához közel kell elhelyezni. |
e) |
A PBE nem akadályozhatja meg használata közben a kommunikációt, ahol azt az OPS 1.685, OPS 1.690, OPS 1.810 és OPS 1.850 megkövetelik. |
OPS 1.790
Kézi tűzoltókészülékek
Az üzemben tartó nem üzemeltethet repülőgépet, ha nincsenek biztosítva kézi tűzoltókészülékek a személyzeti, utas- és szükség szerint rakományfülkékben és konyhákban az alábbiakkal összhangban:
a) |
Az oltóközeg típusa és mennyisége legyen alkalmas azon tüzek oltására, amelyek valószínűen előfordulnak abban a fülkében, ahova az oltókészüléket használatra szánják és a személyfülkékben tartsa minimumon a mérgező gáz felhalmozódásának veszélyét; |
b) |
A pilótafülkében legyen legalább egy halon 1211-et (brómklórdifluor-metánt, CBrClF2) tartalmazó, a hajózószemélyzet használatára kényelmesen elhelyezett kézi tűzoltókészülék; |
c) |
Legalább egy kézi tűzoltókészülék legyen elhelyezve vagy használatra kényelmesen elérhető minden egyes, nem a fő utasfedélzeten elhelyezett konyhában; |
d) |
Legalább egy könnyen hozzáférhető kézi tűzoltókészülék álljon rendelkezésre minden „»A” vagy „B” osztályú rakomány- vagy poggyászfülkében, amelyhez a személyzet tagjai repülés közben hozzáférnek; és |
e) |
Legalább az alábbi számú kézi tűzoltókészüléket kell kényelmesen elhelyezni az utasfülkékben:
Ha két vagy több oltókészülék szükséges, azokat egyenletesen kell az utasfülkében elhelyezni. |
f) |
A 31 és 60 közötti legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú repülőgép utasfülkéjében az előírt tűzoltókészülékek közül legalább kettő oltóközegként halon 1211-et (brómklórdifluor-metánt, CBrClF2) vagy azzal egyenértékű közeget tartalmazzon. |
OPS 1.795
Balták és feszítővasak
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 5 700 kg-nál nagyobb legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 9-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú repülőgépet, ha el van látva a pilótafülkében legalább egy baltával vagy feszítővassal. Ha a legnagyobb engedélyezett utasülésszám 200-nál több, egy további baltát vagy feszítővasat kell a fedélzeten tartani és a leghátsó konyhaterületen vagy annak közelében elhelyezni. |
b) |
Az utasfülkében elhelyezett balták vagy feszítővasak nem lehetnek láthatóak az utasok számára. |
OPS 1.800
Áttörési pontok jelzése
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a törzs vészhelyzetben mentőcsapatok általi áttörésére alkalmas területeit a repülőgépen megjelölik, ezeket a területeket az alábbiakban bemutatott módon jelölik meg: A jelölések színe piros vagy sárga legyen, és ha szükséges, a háttérrel való kontraszt érdekében fehérrel rajzolják őket körbe. Ha a sarkok jelölései több mint 2 méterre vannak egymástól, 9 cm × 3 cm-es közbenső vonalakat illesszenek be, hogy legfeljebb 2 méter legyen a szomszédos jelek között.
OPS 1.805
Vészkiürítés eszközei
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a következő vészkijárat nyílásmagasságokkal:
|
b) |
Ilyen felszerelést vagy eszközt nem kell a szárny feletti kijáratoknál biztosítani, ha a repülőgép testén az a hely, ahol a menekülési útvonal véget ér, 1,83 méternél (6 lábnál) közelebb van a földhöz, ha a repülőgép a földön áll, a futómű ki van bocsátva és a fékszálérnyak felszállási vagy leszállási helyzetben vannak, amelyik fékszárnyállás a földtől messzebb van. |
c) |
Azokon a repülőgépeken, amelyeken hajózószemélyzet számára külön vészkijárat van megkövetelve, és:
|
OPS 1.810
Hangosbeszélők
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 60-nál nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú és legalább egy utast szállító repülőgépet, ha fel van szerelve az alábbi számú, a személyzet tagjai által vészkiürítés esetén könnyen hozzáférhető hordozható elemes hangosbeszélővel:
|
OPS 1.815
Vészvilágítás
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 9-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú utasszállító repülőgépet, ha el van látva független áramforrásról működő vészvilágítási rendszerrel, hogy megkönnyítse a repülőgép vészkiürítését. A vészvilágító rendszer tartalmazza a következőket:
|
b) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet éjszaka legfeljebb 9 maximális engedélyezett utasülésszámú utasszállító repülőgépet, ha el van látva általános utastér-világító fényforrással, hogy megkönnyítse a repülőgép kiürítését. A rendszer használhatja a repülőgépre már felszerelt mennyezeti lámpákat vagy más fényforrásokat, amelyek képesek a repülőgép akkumulátorának kikapcsolása után is üzemképesek maradni. |
OPS 1.820
Automatikus vészhelyzeti helyzetjel-adó
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet egy először 2002. január 1-jén vagy azután egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépet, ha el van látva egy automatikus vészhelyzeti helyzetjel-adóval (ELT), amely képes 121,5 MHz-en és 406 MHz-en adni. |
b) |
Az üzemben tartó csak akkor tarthat üzemben egy először 2002. január 1-je előtt egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépet, ha el van látva valamilyen típusú vészhelyzeti helyzetjel-adóval (ELT), amely képes 121,5 MHz-en és 406 MHz-en adni. |
c) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden 406 MHz-en adni képes ELT-t az ICAO 10. mellékletével összhangban kódoljanak és a kutatási és mentési műveletek kezdeményezéséért felelős nemzeti ügynökségnél vagy más kijelölt ügynökségnél nyilvántartásba vegyenek. |
OPS 1.825
Mentőmellények
a) |
Szárazföldi repülőgépek. Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet szárazföldi repülőgépet:
ha el van látva a fedélzeten lévő minden személy számára vészhelyzeti helyzetjelző fényekkel felszerelt mentőmellényekkel. Minden mentőmellényt a szándékozott használója üléséről vagy fekvőhelyéről könnyen elérhető helyen kell tartani. A gyermekek mentőmellénye helyettesíthető vészhelyzeti helyzetjelző fénnyel felszerelt más jóváhagyott úszóeszközzel. |
b) |
Tengeri és kétéltű repülőgépek. Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet tengeri vagy kétéltű repülőgépet vízen, ha el van látva a fedélzeten lévő minden személy számára vészhelyzeti helyzetjelző fényekkel felszerelt mentőmellényekkel. Minden mentőmellényt a szándékozott használója üléséről vagy fekvőhelyéről könnyen elérhető helyen kell tartani. A gyermekek mentőmellénye helyettesíthető vészhelyzeti helyzetjelző fénnyel felszerelt más jóváhagyott úszóeszközzel. |
OPS 1.830
Mentőtutajok és vészhelyzeti helyzetjeladók nagy távolságú víz feletti repülések esetére
a) |
Víz feletti repülésre az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a szárazföldtől a következőknek megfelelőnél nagyobb, kényszerleszállásra alkalmas távolságon túl:
ha magukkal viszik a lenti b) és c) albekezdésekben előírt felszerelést. |
b) |
Elegendő mentőtutaj a fedélzeten tartózkodó valamennyi személynek. Ha nincsenek biztosítva kielégítő kapacitású póttutajok, a tutajok névleges befogadóképességén felüli úszóképessége és befogadóképessége a repülőgépen helyet foglaló valamennyi személyt be kell fogadja, ha a legnagyobb névleges befogadóképességű tutaj kiesik. A mentőtutajok a következőkkel legyenek felszerelve:
|
c) |
legalább két vészhelyzeti helyzetjeladó (ELT-t), amelyek képesek az ICAO 10. melléklet V. kötete 2. fejezetében leírt frekvenciákon adni. |
OPS 1.835
Mentőfelszerelés
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet olyan területeken, ahol a kutatási és mentési műveletek különösen nehezek, ha fel van szerelve a következőkkel:
a) |
jelzőberendezés az ICAO 2. mellékletében leírt vészjelzések leadására alkalmas pirotechnikai jelzőeszközökkel; |
b) |
legalább egy, az ICAO 10. melléklet V. kötete 2. fejezetében leírt frekvenciákon adni képes ELT; és |
c) |
további mentőfelszerelés a megtenni szándékozott útvonalra, figyelembe véve a fedélzeten lévő személyek számát azzal a kivétellel, hogy a c) albekezdésben előírt felszerelést nem kell magukkal vinni, ha vagy:
|
OPS 1.840
Tengeri és kétéltű repülőgépek – Különféle felszerelések
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet tengeri vagy kétéltű repülőgépet vízen, ha fel van szerelve a következőkkel:
|
Az OPS 1.715 1. függeléke
Fedélzeti adatrögzítők – 1. – Rögzítendő paraméterek listája
A1. táblázat – 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek
Megjegyzés: A baloldali oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentumában szereplő sorozatszámokat tükrözik
Sz. |
Paraméter |
1. |
IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ |
2. |
BAROMETRIKUS MAGASSÁG |
3. |
MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG |
4. |
IRÁNYSZÖG |
5. |
NORMÁL GYORSULÁS |
6. |
BÓLINTÁS |
7. |
DŐLÉS |
8. |
KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA |
9. |
MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TOLÓEREJE/TELJESÍTMÉNYE ÉS A TOLÓERŐ/TELJESÍTMÉNYVEZÉRLŐ KAR ÁLLÁSA A PILÓTAFÜLKÉBEN, HA ÉRTELMEZHETŐ |
10. |
FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
11. |
ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
12. |
SUGÁRFÉK HELYZETE |
13. |
FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS |
14. |
ÖSSZES VAGY KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET |
15. |
ROBOTPILÓTA, TOLÓERŐ-AUTOMATA ÉS AZ AUTOMATIKUS REPÜLÉSVEZÉRLŐ RENDSZER (AFCS) ÜZEMMÓDJA ÉS BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA |
16. |
HOSSZANTI GYORSULÁS (TÖRZS TENGELYE) |
17. |
OLDALIRÁNYÚ GYORSULÁS |
A2. táblázat – Legfeljebb 5 700kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek
Megjegyzés: A baloldali oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentumában szereplő sorozatszámokat tükrözik
Sz. |
Paraméter |
1. |
IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ |
2. |
BAROMETRIKUS MAGASSÁG |
3. |
MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG |
4. |
IRÁNYSZÖG |
5. |
NORMÁL GYORSULÁS |
6. |
BÓLINTÁS |
7. |
DŐLÉS |
8. |
KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA |
9. |
MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TOLÓEREJE/TELJESÍTMÉNYE ÉS A TOLÓERŐ/TELJESÍTMÉNYVEZÉRLŐ KAR ÁLLÁSA A PILÓTAFÜLKÉBEN, HA ÉRTELMEZHETŐ |
10. |
FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
11. |
ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
12. |
SUGÁRFÉK HELYZETE |
13. |
FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS |
14. |
ÖSSZES VAGY KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET |
15. |
ROBOTPILÓTA/AUTOMATIKUS GÁZSZABÁLYOZÁS BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA |
16. |
ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG) (HA ALKALMAS ÉRZÉKELŐ ÁLL RENDELKEZÉSRE) |
17. |
HOSSZANTI GYORSULÁS (TÖRZS TENGELYE) |
B. táblázat – További paraméterek 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépekre
Megjegyzés: A baloldali oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentumában szereplő sorozatszámokat tükrözik
Sz. |
Paraméter |
18. |
ELSŐDLEGES KORMÁNYVEZÉRLÉS – KORMÁNYLAPOK HELYZETE ÉS/VAGY A PILÓTA BEÁLLÍTÁSAI (BÓLINTÁS, DŐLÉS, LEGYEZŐMOZGÁS) |
19. |
BÓLINTÁSI TRIM HELYZETE |
20. |
RÁDIÓ MAGASSÁG |
21. |
VÍZSZINTES PÁLYAELTÉRÉS (ILS SIKLÓPÁLYA VAGY MLS EMELKEDÉS) |
22. |
FÜGGŐLEGES PÁLYAELTÉRÉS (ILS IRÁNYSÁV VAGY MLS AZIMUT) |
23. |
MARKER ADÓ FELETTI ÁTHALADÁS |
24. |
FIGYELMEZTETÉSEK |
25. |
FENNTARTVA (A NAVIGÁCIÓS VEVŐFREKVENCIA BEÁLLÍTÁSA AJÁNLOTT) |
26. |
FENNTARTVA (DME TÁVOLSÁG, AJÁNLOTT) |
27. |
FUTÓMŰ BERUGÓZÁS KAPCSOLÓ HELYZETE VAGY LÉGI/FÖLDI ÁLLAPOTA |
28. |
FÖLDMEGKÖZELÍTÉSI RENDSZER JELZÉSE |
29. |
ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG) |
30. |
FIGYELMEZTETÉS ALACSONY NYOMÁSRA (HIDRAULIKUS ÉS PNEUMATIKUS TÁPLÁLÁS) |
31. |
FÖLDHÖZ VISZONYÍTOTT SEBESSÉG |
32. |
FUTÓMŰ VEZÉRLŐKAR HELYZETE |
C. táblázat – Elektronikus kijelző rendszerrel rendelkező repülőgépek
Megjegyzés: A középső oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentum A1.5 táblázatában szereplő sorozatszámokat tükrözik
Sz. |
Sz. |
Paraméter |
33. |
6 |
BEÁLLÍTOTT BAROMETRIKUS NYOMÁS (MINDEN PILÓTAÜLÉSBEN) |
34. |
7 |
BEÁLLÍTOTT MAGASSÁG |
35. |
8 |
BEÁLLÍTOTT SEBESSÉG |
36. |
9 |
BEÁLLÍTOTT MACH-SZÁM |
37. |
10 |
BEÁLLÍTOTT FÜGGŐLEGES SEBESSÉG |
38. |
11 |
BEÁLLÍTOTT IRÁNYSZÖG |
39. |
12 |
KIVÁLASZTOTT REPÜLÉSI PÁLYA |
40. |
13 |
KIVÁLASZTOTT ELHATÁROZÁSI MAGASSÁG |
41. |
14 |
EFIS KIJELZÉS FORMÁTUMA |
42. |
15 |
MULTIFUNKCIÓS (HAJTÓMŰ) FIGYELMEZTETŐ KIJELZÉSFORMÁTUMA |
Az OPS 1.720 1. függeléke
Fedélzeti adatrögzítő – 2. – Rögzítendő paraméterek listája
A. táblázat – 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek
Sz. |
Paraméter |
1. |
IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ |
2. |
BAROMETRIKUS MAGASSÁG |
3. |
MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG |
4. |
IRÁNYSZÖG |
5. |
NORMÁL GYORSULÁS |
6. |
BÓLINTÁS |
7. |
DŐLÉS |
8. |
KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA, KIVÉVE, HA AZ FDR ÉS CVR RÖGZÍTÉS SZINKRONIZÁLÁSÁRA EGY ALTERNATÍV MÓDSZER ÁLL RENDELKEZÉSRE |
9. |
MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TELJESÍTMÉNYE |
10. |
FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
11. |
ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
12. |
SUGÁRFÉK HELYZETE (CSAK SUGÁRHAJTÁSÚ REPÜLŐGÉPEKEN) |
13. |
FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS |
14. |
KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET VAGY ÖSSZES LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET |
15a. |
ROBOTPILÓTA BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA |
15b. |
ROBOTPILÓTA ÜZEMMÓDJAI, TOLÓERŐ-AUTOMATA ÉS AFCS-RENDSZEREK BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA ÉS ÜZEMMÓDJAI |
B. táblázat – További paraméterek 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépekre
Sz. |
Paraméter |
16. |
HOSSZIRÁNYÚ GYORSULÁS |
17. |
OLDALIRÁNYÚ GYORSULÁS |
18. |
ELSŐDLEGES KORMÁNYVEZÉRLÉS-KORMÁNYLAPOK HELYZETE ÉS/VAGY PILÓTA BEÁLLÍTÁSAI (BÓLINTÁS, DŐLÉS, LEGYEZŐMOZGÁS) |
19. |
BÓLINTÁSI TRIM HELYZETE |
20. |
RÁDIÓ MAGASSÁG |
21. |
ELTÉRÉS A SIKLÓPÁLYÁTÓL |
22. |
ELTÉRÉS AZ IRÁNYSÁVTÓL |
23. |
MARKER ADÓ FELETTI ÁTHALADÁS |
24. |
MASTER WARNING FIGYELMEZTETÉS |
25. |
NAV 1 ÉS NAV 2 FREKVENCIA KIVÁLASZTÁS |
26. |
DME 1 ÉS DME 2 TÁVOLSÁG |
27. |
FUTÓMŰ BERUGÓZÁS KAPCSOLÓ HELYZETE |
28. |
FÖLDMEGKÖZELÍTÉSI RENDSZER |
29. |
ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG) |
30. |
HIDRAULIKA, BÁRMELY RENDSZER (NYOMÁS ALACSONY) |
31. |
NAVIGÁCIÓS ADATOK |
32. |
FUTÓMŰ MŰKÖDTETŐ KAR HELYZETE |
Az OPS 1.725 1. függeléke
Fedélzeti adatrögzítő – 3. – Rögzítendő paraméterek listája
A. táblázat – 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek
Sz. |
Paraméter |
1. |
IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ |
2. |
BAROMETRIKUS MAGASSÁG |
3. |
MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG |
4. |
IRÁNYSZÖG |
5. |
NORMÁL GYORSULÁS |
B. táblázat – További paraméterek 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépekre
Sz. |
Parametér |
6. |
BÓLINTÁS |
7. |
DŐLÉS |
8. |
KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA, KIVÉVE, HA AZ FDR ÉS CVR RÖGZÍTÉS SZINKRONIZÁLÁSÁRA EGY ALTERNATÍV MÓDSZER ÁLL RENDELKEZÉSRE |
9. |
MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TELJESÍTMÉNYE |
10. |
FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
11. |
ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
12. |
SUGÁRFÉK HELYZETE (CSAK SUGÁRHAJTÁSÚ REPÜLŐGÉPEKEN) |
13. |
FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS |
14. |
KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET VAGY ÖSSZES LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET |
15a. |
ROBOTPILÓTA BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA |
15b. |
ROBOTPILÓTA ÜZEMMÓDJAI, TOLÓERŐ-AUTOMATA ÉS AFCS RENDSZEREK BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA ÉS ÜZEMMÓDJAI |
16. |
HOSSZIRÁNYÚ GYORSULÁS |
17. |
OLDALIRÁNYÚ GYORSULÁS |
18. |
ELSŐDLEGES KORMÁNYVEZÉRLÉS – KORMÁNYLAPOK HELYZETE ÉS/VAGY PILÓTA BEÁLLÍTÁSAI (BÓLINTÁS, DŐLÉS, LEGYEZŐMOZGÁS) |
19. |
BÓLINTÁSI TRIM HELYZETE |
20. |
RÁDIÓ MAGASSÁG |
21. |
ELTÉRÉS A SIKLÓPÁLYÁTÓL |
22. |
ELTÉRÉS AZ IRÁNYSÁVTÓL |
23. |
MARKER ADÓ FELETTI ÁTHALADÁS |
24. |
MASTER WARNING FIGYELMEZTETÉS |
25. |
NAV 1 ÉS NAV 2 FREKVENCIA KIVÁLASZTÁS |
26. |
DME 1 ÉS DME 2 TÁVOLSÁG |
27. |
FUTÓMŰ BERUGÓZÁS KAPCSOLÓ HELYZETE |
28. |
FÖLDMEGKÖZELÍTÉSI RENDSZER |
29. |
ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG) |
30. |
HIDRAULIKA, BÁRMELY RENDSZER (NYOMÁS ALACSONY) |
31. |
NAVIGÁCIÓS ADATOK (SZÉLESSÉG, HOSSZÚSÁG, FÖLDHÖZ VISZONYÍTOTT SEBESSÉG ÉS SZÉLELTÉRÍTÉSI SZÖG) |
32. |
FUTÓMŰMŰKÖDTETŐ KAR HELYZETE |
Az OPS 1.770 1. fügeléke
Oxigén – Minimumkövetelmények kiegészítő oxigénre repülőgépekhez túlnyomásos kabinnal vészleereszkedés során és után
1. táblázat
a) |
b) |
|||||
Ellátottak: |
Időtartam és kabin barometrikus magasság |
|||||
1. |
A pilótafülkében szolgálatot teljesítő, a pilótafülke összes ülésén helyet foglaló személyek |
A teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága meghaladja a 13 000 lábat és az adott magasságon eltöltött első 30 perc utáni teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága 10 000 láb felett van, de legfeljebb 13 000 láb, de mindenképpen legalább:
|
||||
2. |
Az összes előírt légiutas-kísérő személyzet |
A teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága meghaladja a 13 000 lábat, de legalább 30 perc (2. megjegyzés), és az adott magasságon eltöltött első 30 perc utáni teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága 10 000 láb felett van, de legfeljebb 13 000 láb |
||||
3. |
Az utaslétszám 100 %-a (5. megjegyzés) |
A teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága meghaladja a 15 000 lábat, de legalább 10 perc (4. megjegyzés) |
||||
4. |
Az utaslétszám 30 %-a (5. megjegyzés) |
A teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága 14 000 láb felett van, de legfeljebb 15 000 láb |
||||
5. |
Az utaslétszám 10 %-a (5. megjegyzés) |
Az adott magasságon eltöltött első 30 perc utáni teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága 10 000 láb felett van, de legfeljebb 14 000 láb |
||||
1. megjegyzés: A biztosított ellátás vegye figyelembe a kabin barometrikus magasságát és a leereszkedés profilját az érintett útvonalakon. 2. megjegyzés: A megkövetelt legkisebb ellátás az oxigénnek egy egyenletes leereszkedési ütemhez szükséges mennyisége a repülőgép legnagyobb engedélyezett üzemeltetési magasságáról 10 000 lábra 10 perc alatt és utána 20 percre 10 000 lábon. 3. megjegyzés: A megkövetelt legkisebb ellátás az oxigénnek egy egyenletes leereszkedési ütemhez szükséges mennyisége a repülőgép legnagyobb engedélyezett üzemeltetési magasságáról 10 000 lábra 10 perc alatt és utána 110 percre 10 000 lábon. Az OPS 1.780 a) pont 1. albekezdése által előírt oxigénmennyiség beszámítható a szükséges mennyiség kiszámításába. 4. megjegyzés: A megkövetelt legkisebb ellátás az oxigénnek egy egyenletes leereszkedési ütemhez szükséges mennyisége a repülőgép legnagyobb engedélyezett üzemeltetési magasságáról 15 000 lábra 10 perc alatt. 5. megjegyzés: A táblázat alkalmazásában „utasok” a ténylegesen szállított utasokat jelenti a csecsemőkkel együtt. |
Az OPS 1.775 1. függeléke
Oxigén – Kiegészítő oxigén repülőgépekhez nem túlnyomásos kabinnal
1. táblázat
a) |
b) |
|
Ellátottak: |
Időtartam és kabin barometrikus magasság |
|
1. |
A pilótafülke üléseiben pilótafülkei szolgálatot teljesítő összes személy |
A teljes repülési idő 10 000 láb feletti barometrikus magasságokon |
2. |
Az összes szükséges légiutas-kísérő személyzet |
A teljes repülési idő 13 000 láb feletti barometrikus magasságokon és bármely 30 percnél hosszabb idő 10 000 láb feletti, de legfeljebb 13 000 láb barometrikus magasságon. |
3. |
Az utaslétszám 100 %-a (lásd megjegyzés) |
A teljes repülési idő 13 000 láb feletti barometrikus magasságokon. |
4. |
Az utaslétszám 10 %-a (lásd megjegyzés) |
A 10 000 lábnál nagyobb, de legfeljebb 13 000 láb barometrikus magasságon eltöltött első 30 perc utáni teljes repülési idő |
Megjegyzés: A táblázat alkalmazásában „utasok” a ténylegesen szállított utasokat jelenti a 2 éven aluli csecsemőkkel együtt. |
L. RÉSZ
KOMMUNIKÁCIÓS ÉS NAVIGÁCIÓS BERENDEZÉSEK
OPS 1.845
Általános bevezetés
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülést csak akkor kezdik meg, ha a jelen rész által megkövetelt kommunikációs és navigációs berendezéseket:
|
b) |
A kommunikációs és navigációs berendezések minimális teljesítményszintjei az alkalmazandó Európai Műszaki Szabvány Utasítások (ETSO) Leírásaiban (CS-TSO) megadott vonatkozó Európai Műszaki Szabvány Utasításokban (ETSO) előírtak, kivéve, ha az üzemeltetési vagy légialkalmassági szabályok más teljesítményszinteket írnak elő. A OPS kiadásakor az ETSO-tól eltérő tervezési és teljesítmény-előírásoknak megfelelő kommunikációs és navigációs berendezések használatban vagy felszerelve maradhatnak, kivéve, ha ez a rész további követelményeket ír elő. A már jóváhagyott kommunikációs és navigációs berendezéseknek nem kell megfelelniük a felülvizsgált ETSO-nak vagy egy, az ETSO-tól eltérő felülvizsgált előírásnak, kivéve, ha egy visszamenőleges hatályú követelmény van előírva. |
OPS 1.850
Rádióberendezések
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a folytatandó üzemeltetéshez szükséges rádióberendezéssel. |
b) |
Ahol ez a rész két független (különálló és teljes) rádiórendszert követel meg, mindegyik rendszer rendelkezzen egy független antennával azzal a kivétellel, hogy ahol merev tartójú nem huzalos vagy azzal egyenértékű megbízhatóságú antennát használnak, csak egy antenna szükséges. |
c) |
A fenti a) bekezdésnek megfelelő rádiókommunikációs berendezés biztosítson kommunikációt a 121,5 Mhz-es repülési vészfrekvencián is. |
OPS 1.855
Hangcsatorna-választó pult
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet IFR szerint, ha fel van szerelve minden szükséges hajózószemélyzeti tag által hozzáférhető hangcsatorna-választó pulttal.
OPS 1.860
Rádióberendezés VFR szerinti üzemeltetéshez látható referencia tereptárgyak alapján navigált útvonalon
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet VFR szerint vizuális tereptárgyak szerint navigálható útvonalakon, ha fel van szerelve a következőket végző, normál üzemeltetési körülmények között szükséges rádió kommunikációs berendezéssel:
a) |
kommunikál a megfelelő földi állomásokkal; |
b) |
kommunikál a megfelelő légiforgalmi irányító szolgálatokkal az irányított légtér, amelyen belül repülni szándékoznak, bármely pontjáról; és |
c) |
fogadja a meteorológiai információt. |
OPS 1.865
Kommunikációs és navigációs berendezések IFR szerinti, vagy VFR szerinti üzemeltetéshez nem a látható referencia tereptárgyak által navigált útvonalon
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet IFR szerint, vagy VFR szerint olyan útvonalon, amely nem navigálható látható referencia tereptárgyak alapján, ha a repülőgép fel van szerelve radiókommunikációs és SSR transzponder berendezéssel az üzemeltetés területének légiforgalmi irányító szolgálata követelményeivel összhangban. |
b) |
Rádióberendezés. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a rádióberendezés legalább az alábbiakat tartalmazza:
|
c) |
Navigációs berendezés. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a navigációs berendezés
|
d) |
Az üzemben tartó azzal a feltétellel üzemeltethet ADF-fel vagy a fenti c) pont 1.vi. és/vagy 1.vii. albekezdéseiben előírt navigációs berendezéssel el nem látott repülőgépet, hogy fel van szerelve a megteendő útvonalra a Hatóság által engedélyezett alternatív felszereléssel. Az alternatív felszerelés megbízhatósága és pontossága tegye lehetővé a biztonságos navigációt a megtenni szándékozott útvonalon. |
e) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az IFR szerinti üzemeltetésre a repülőgépre felszerelt VHF kommunikációs berendezés, az ILS helymeghatározó és a VOR vevők olyan típusúak, amelyeket jóváhagytak, mint az FM védelmi teljesítmény szabványnak megfelelőeket. |
OPS 1.866
Transzponder berendezés
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha fel van szerelve a következőkkel:
|
OPS 1.870
Kiegészítő navigációs berendezés MNPS légtérben folytatott üzemeltetéshez
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet MNPS légtérben, ha fel vagy szerelve olyan navigációs berendezéssel, amely megfelel az ICAO 7030 dokumentumában regionális kiegészítő eljárások formájában előírt minimális navigációs teljesítménykövetelményeknek. |
b) |
A jelen bekezdés által megkövetelt navigációs berendezésnek láthatónak és használhatónak kell lennie mindegyik, szolgálati helyén ülő pilóta számára. |
c) |
MNPS légtérben folytatott korlátlan üzemeltetéshez a repülőgépet fel kell szerelni két független nagy hatótávolságú navigációs rendszerrel (LRNS). |
d) |
MNPS légtérben folytatott üzemeltetéshez a közzétett speciális útvonalakon a repülőgépet fel kell szerelni két független nagy hatótávolságú navigációs rendszerrel (LRNS), ha nincs másként előírva. |
OPS 1.872
Berendezés csökkentett elkülönítési minimummal (RVSM) meghatározott légtérben
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az RSVM légtérben üzemelő repülőgépek fel legyenek szerelve a következőkkel:
|
M. RÉSZ
REPÜLŐGÉPEK KARBANTARTÁSA
OPS 1.875
Általános
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha a 145. résszel összhangban jóváhagyott/elfogadott szervezet tartja karban és engedélyezi használatbavételre, azzal a kivétellel, hogy a repülés előtti felülvizsgálatokat nem szükségszerűen a 145. rész szerinti szervezetnek kell elvégeznie. |
b) |
A repülőgép folyamatos repülésre való alkalmasságára vonatkozó követelményeknek meg kell felelniük az OPS 1.180-nak ahogy az M. rész rögzíti. |
N. RÉSZ
HAJÓZÓSZEMÉLYZET
OPS 1.940
A hajózószemélyzet összetétele
(Lásd az OPS 1.940 1. és 2. függelékét)
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy:
|
b) |
Minimális hajózószemélyzet IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetés esetén. IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetéshez az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy:
|
OPS 1.943
Üzemben tartó Személyzeti erőforrás gazdálkodási (Crew Resource Management, CRM) alaptanfolyama
a) |
Ha a hajózószemélyzet egy tagja nem végezte el előzőleg az üzemben tartó Személyzeti erőforrás gazdálkodási (Crew Resource Management, CRM) alaptanfolyamát (új alkalmazottak vagy meglévő személyzet), akkor az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet ezen tagja végezzen el egy CRM alaptanfolyamot. Az új alkalmazottak az üzemben tartóhoz történő belépésüktől számított egy éven belül végezzék el az üzemben tartó CRM alaptanfolyamát. |
b) |
Ha a hajózószemélyzet egy tagja előzőleg nem kapott képzést elméleti tanfolyamon az emberi tényezőkről, akkor az üzemben tartó CRM alaptanfolyama előtt vagy azzal kombinálva végezzen el egy, az ATPL emberi teljesítmény és korlátok programján (lásd a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadására vonatkozó követelményeket) alapuló elméleti tanfolyamot. |
c) |
A CRM alaptanfolyamot legalább egy, a Hatóság részére elfogadható CRM oktatónak kell tartania, akinek speciális területeken szakértők segíthetnek. |
d) |
A CRM alaptanfolyamot az Üzemben Tartási Kézikönyvben foglalt részletes tanfolyami programmal összhangban kell megtartani. |
OPS 1.945
Típusátképzés és ellenőrzés
(Lásd az OPS 1.945 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
b) |
Repülőgéptípus vagy -osztály váltás esetén az OPS 1.965 b) pontja által előírt ellenőrzés kombinálható a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadására vonatkozó követelmények szerinti típus- vagy osztályminősítési gyakorlati teszttel. |
c) |
Az üzemben tartói típusátképzési tanfolyam és a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadásához szükséges típus- vagy osztályminősítési tanfolyam kombinálhatók egymással. |
d) |
A Nulla repült idős képzésen részt vevő pilóta köteles:
|
OPS 1.950
Különbségek oktatása és szoktató képzés
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet tagja elvégezze a következőket:
|
b) |
Az üzemben tartó írja elő az Üzemben Tartási Kézikönyvben, hogy mikor szükséges ilyen különbségek oktatása vagy szoktató képzés. |
OPS 1.955
Kinevezés parancsnoknak
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a másodpilótából parancsnokká kinevezettek és a parancsnokként belépők:
|
b) |
A fenti a) pont 2. albekezdése által előírt parancsnoki tanfolyamot az Üzemben Tartási Kézikönyvben le kell írni és az legalább a következőket tartalmazza:
|
OPS 1.960
Kereskedelmi pilóta szakszolgálati engedéllyel rendelkező parancsnokok
a) |
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
OPS 1.965
Időszakos oktatás és ellenőrzés
(Lásd az OPS 1.965 1. és 2. függelékét)
a) |
Általános. Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
b) |
Üzemeltetői szakértelem ellenőrzés
|
c) |
Útvonali ellenőrzés. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja részt vegyen egy útvonali ellenőrzésen a repülőgépen, hogy demonstrálja szakértelmét az Üzemben Tartási Kézikönyvben leírt normál útvonali üzemeltetésben. Az útvonali ellenőrzés érvényességének időtartama 12 naptári hónap, plusz a kiadási dátum hónapjából fennmaradt rész. Amennyiben a kiadás az előző útvonali ellenőrzés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama a kiadás dátumától kezdődik, és az előző ellenőrzés lejárati dátumától számított 12 hónapig tart. |
d) |
Vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzés. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt oktatáson és ellenőrzésen minden fedélzeten szállított vészmentő és biztonsági berendezés elhelyezéséről és használatáról. A vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzés érvényességének időtartama 12 naptári hónap, plusz a kiadási dátum hónapjából fennmaradt rész. Amennyiben a kiadás az előző vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama a kiadás dátumától kezdődik, és az előző ellenőrzés lejárati dátumától számított 12 hónapig tart. |
e) |
CRM. Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
f) |
Földi és felfrissítő oktatás. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőszemélyzet minden tagja legalább minden 12 hónapban vegyen részt földi és felfrissítő oktatásban. Ha az oktatást a 12 naptári hónapos időszak lejárta előtti három hónapon belül tartják, a következő földi és felfrissítő oktatást a megelőző földi és felfrissítő oktatás lejárta utáni 12 naptári hónapon belül tartsák meg. |
g) |
Repülőgépes/STD oktatás. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt repülőgépes/STD oktatáson legalább minden 12 naptári hónapban. Ha az oktatást a 12 naptári hónapos időszak lejárta előtti három hónapon belül tartják, a következő repülőgépes oktatást a megelőző repülőgépes/STD oktatás lejárta utáni 12 naptári hónapon belül tartsák meg. |
OPS 1.968
Pilótaképesítés bármely pilótaülésből történő repülőgép-vezetéshez
(Lásd az OPS 1.968 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
OPS 1.970
A közelmúltban megszerzett gyakorlat
a) |
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
b) |
Az a) pont fenti 1. és 2. albekezdéseiben előírt 90 napos időszakot legfeljebb 120 napra meg lehet hosszabbítani egy típusminősítő oktató vagy vizsgáztató felügyelete alatti repülés esetén. 120 napot meghaladó időszak esetén a közelmúltbeli gyakorlati követelményt oktató repüléssel vagy vagy a használandó repülőgép repülőgép-szimulátorán lehet teljesíteni. |
OPS 1.975
Útvonal- és repülőtér-ismeret képesítés
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy mielőtt parancsnokká vagy olyan pilótává, akire a repülés vezetését bízták, kijelölnék, a pilóta tegyen szert kielégítő ismeretre a megteendő útvonalról és a repülőterekről (beleértve a kitérő repülőtereket), eszközökről és eljárásokról, amelyeket használni fog. |
b) |
Az útvonal- és repülőtér-ismeret minősítés érvényessége 12 naptári hónap plusz a következők hátralévő része:
|
c) |
Az útvonal- és repülőtér-ismeret minősítést az adott útvonalon vagy repülőtérre teljesített szolgálatnak a fenti b) albekezdésben meghatározott érvényességi időtartamon belüli teljesítésével lehet újra érvényesíteni. |
d) |
Ha az útvonal- és repülőtér-ismeret minősítés a legutolsó útvonal- és repülőtér-ismeret minősítés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama meghosszabbodik az újraérvényesítéstől kezdődően az előző útvonal- és repülőtér-ismeret minősítés lejárati dátumától számított 12 hónapra. |
OPS 1.978
Alternatív képzési és minősítő program
(Lásd az OPS 1.978 1. függelékét)
a) |
Minimum kétéves folyamatos üzemeltetést követően az üzemben tartó a repülőszemélyzet számára az OPS 1.978 a) pontjának 1. függelékében meghatározott képzésre és ellenőrzésre vonatkozó követelményeket a Hatóság által jóváhagyott Alternatív képzési és minősítő programmal helyettesítheti. A két év folyamatos üzemeltetés a Hatóság mérlegelése alapján csökkenthető. |
b) |
Az Alternatív képzési és minősítő programnak olyan oktatást és ellenőrzést kell tartalmaznia, amely legalább olyan szintű szakértelmet ér el és tart fenn, amely eléri az OPS 1.945, 1.965 és 1.970 rendelkezéseiben előírt szakértelem szintjét. A repülőszemélyzet képzésére és minősítésére vonatkozó színvonalat az Alternatív képzési és minősítő program bevezetése előtt kell meghatározni, amelynek során az Alternatív képzési és minősítő programra vonatkozó színvonalat is elő kell írni. |
c) |
Az Alternatív képzési és minősítő program bevezetésének jóváhagyását kérvényező üzemben tartónak a Hatósághoz be kell nyújtania az OPS 1.978 c. pontjának 1. függeléke szerinti megvalósítási tervet. |
d) |
Az OPS 1.965 és 1.970 által előírt ellenőrzéseken felül az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőszemélyzet minden egyes tagja vegyen részt egy Útvonal-orientált értékelésen (LOE).
|
e) |
A jóváhagyott Alternatív képzési és minősítő program két éves működtetését követően az üzemben tartó a Hatóság jóváhagyásával a következők szerint meghosszabbíthatja az OPS 1.965 és 1.970 érvényességi idejét:
|
f) |
Az Alternatív képzési és minősítő program a kinevezett tisztségviselő felelősségi körébe tartozik. |
OPS 1.980
Üzemeltetés egynél több típuson vagy változaton
(Lásd az OPS 1.980 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet tagja csak akkor teljesítsen szolgálatot egynél több típuson vagy változaton, ha kompetens erre. |
b) |
Egynél több típus vagy változat üzemben tartásának mérlegelése esetén az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépek eltérései és/vagy hasonlóságai indokolttá tegyék ezt az üzemeltetést, figyelembe véve a következőket:
|
c) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet több típust vagy változatot üzemben tartó tagja teljesítse az N. részben leírt valamennyi követelményt minden típusra vagy változatra, kivéve, ha a Hatóság jóváhagyta oktatás, ellenőrzés és közelmúltbeli gyakorlat beszámítását. |
d) |
Az üzemben tartó írjon elő a Hatóság által jóváhagyott megfelelő eljárásokat és/vagy üzemeltetési korlátozásokat egynél több típus vagy változat üzemeltetésére a következő területeken:
|
OPS 1.981
Repülőgép és helikopter egyidejű üzemeltetése
a) |
Ha a hajózószemélyzet egy tagja mind helikoptert, mind repülőgépet üzemeltet:
|
OPS 1.985
Oktatási okmányok
a) |
Az üzemben tartó köteles a következőkre:
|
Az OPS 1.940 1. függeléke
A hajózószemélyzet tagjainak repülés közbeni tehermentesítése
a) |
A hajózószemélyzet egy tagja mentesíthető repülés közbeni vezetési feladatai alól a hajózószemélyzet egy alkalmasan képzett másik tagja által. |
b) |
A parancsnok tehermentesítése
|
c) |
A parancsnokot tehermentesítő pilótára vonatkozó minimális követelmények:
|
d) |
A másodpilóta tehermentesítése
|
e) |
Minimumkövetelmények az utazórepülés során tehermentesítő másodpilótával szemben
|
f) |
A rendszerpult-kezelő tehermentesítése. A rendszerpult-kezelő repülés közben a személyzet fedélzeti mérnöki szakszolgálati engedéllyel rendelkező vagy a hajózószemélyzetnek a Hatóság által elfogadott képesítéssel rendelkező tagja által tehermentesíthető. |
Az OPS 1.940 2. függeléke
Egy pilótás üzemeltetés IFR szerint vagy éjszaka
a) |
Az OPS 1.940 b) pontjának 2. bekezdésében hivatkozott repülőgépek egy pilótával IFR szerint vagy éjszaka akkor üzemeltethetők, ha teljesítik a következő követelményeket:
|
Az OPS 1.945 1. függeléke
Üzemben tartó típusátképzési oktatása
a) |
Az üzemben tartó típusátképzési oktatása terjedjen ki a következőkre:
|
b) |
A típusátképzési tanfolyamot a fenti a) bekezdésben feltüntetett sorrendben kell lebonyolítani. |
c) |
A személyzeti erőforrás gazdálkodás elemeit integrálni kell a típusátképzési tanfolyamba és megfelelően képzett személyzetnek kell megtartania. |
d) |
Ha a hajózószemélyzet egy tagja előzőleg nem végzett üzemben tartói típusátképzési tanfolyamot, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a fenti a) albekezdésen kívül a hajózószemélyzet adott tagja általános elsősegélynyújtási, és ha érintett benne, vízre történő kényszerleszállási tanfolyamot is végezzen a berendezések vízen történő használatával. |
Az OPS 1.965 1. függeléke
Időszakos oktatás és ellenőrzés – Pilóták
a) |
Időszakos oktatás – Az időszakos oktatás tartalmazza a következőket:
|
b) |
Időszakos ellenőrzés. Az időszakos ellenőrzés terjedjen ki a következőkre:
|
Az OPS 1.965 2. függeléke
Felfrissítő oktatás és ellenőrzés – Rendszerpanel-kezelők
a) |
A rendszerpanel-kezelők felfrissítő oktatása feleljen meg a pilótákra vonatkozó követelményeknek és minden külön feladatuknak, elhagyva azokat a témákat, amelyek nem vonatkoznak a rendszerpanel-kezelőkre. |
b) |
A rendszerpanel-kezelők felfrissítő oktatása, ahol lehetséges, a pilóta felfrissítő oktatásával és ellenőrzésével párhuzamosan történjen. |
c) |
Az üzemben tartó által kijelölt és a Hatóság számára elfogadható parancsnok vagy egy rendszerpanel-kezelői típusminősítő oktató végezzen útvonali ellenőrzést. |
Az OPS 1.968 1. függeléke
Pilótaképesítés bármely pilótaülésből történő repülőgép-vezetéshez
a) |
Azon parancsnokok, akiknek a feladata szükségessé teszi azt is, hogy a jobboldali ülésben teljesítsenek szolgálatot és a másodpilóta feladatait végezzék vagy azok a parancsnokok, akiknek oktatási vagy vizsgáztatási feladatokat kell ellátniuk a jobboldali ülésben, az OPS 1.965 b) pontjában előírt üzemben tartói szakértelem ellenőrzéssel párhuzamosan vegyenek részt az Üzemben Tartói Kézikönyvben előírt kiegészítő oktatásban és ellenőrzésen. Ez a kiegészítő oktatás terjedjen ki legalább a következőkre:
|
b) |
Ha egy repülőgépen leállított hajtóműves manővereket hajtanak végre, a hajtómű üzemképtelenségét szimulálni kell. |
c) |
A jobboldali ülésben történő üzemeltetés teljesítésekor az OPS által a baloldali ülésben teljesített üzemeltetésre megkövetelt ellenőrzések szintén legyenek érvényesek és naprakészek. |
d) |
A parancsnokot tehermentesítő pilóta az OPS 1.965 b) pontjában előírt üzemben tartói szakértelem ellenőrzésekkel párhuzamosan bizonyítsa gyakorlottságát azon gyakorlatok és eljárások területén, amelyek normál esetben nem lennének a tehermentesítő pilóta feladatai. Ha a baloldali és jobboldali ülések közötti különbségek nem jelentősek (például robotpilóta használata miatt), akkor a gyakorlat bármely ülésben végrehajtható. |
e) |
A baloldali ülésben helyet foglaló pilóta, aki nem parancsnok, az OPS 1.965 b) pontjában előírt üzemben tartói szakértelem ellenőrzésekkel párhuzamosan bizonyítsa gyakorlottságát azon gyakorlatok és eljárások területén, amelyek egyébként a repülőgépet nem vezető pilótaként szolgáló parancsnok feladatai lennének. Ha a baloldali és jobboldali ülések közötti különbségek nem jelentősek (például robotpilóta használata miatt), akkor a gyakorlat bármely ülésben végrehajtható. |
OPS 1.978 1. függeléke
Alternatív képzési és minősítő program
a) |
Az üzemben tartó Alternatív képzési és minősítő programja a következő, a képzésre és a minősítésekre vonatkozó követelményeket alkalmazhatja:
|
b) |
Az Alternatív képzési és minősítő program elemei – Az Alternatív képzési és minősítő programnak a következőket kell tartalmaznia:
|
c) |
Végrehajtás – Az üzemben tartónak ki kell fejlesztenie egy, a Hatóság számára elfogadható értékelési és végrehajtási stratégiát, amelynek a következő követelményeknek kell megfelelnie:
|
Az OPS 1.980 1. függeléke
Üzemeltetés egynél több típuson vagy változaton
a) |
Ha a hajózószemélyzet egy tagja egynél több, a vonatkozó hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezési követelményeket és a kapcsolódó, az egypilótás osztályra és/vagy egypilótás típusra vonatkozó eljárásokat teljesítő, de nem egy szakszolgálati engedély jóváhagyáson belül felsorolt repülőgép-osztályon teljesít szolgálatot, az üzemben tartó tartsa be a következőket:
|
b) |
Amennyiben a hajózószemélyzet egy tagja egynél több repülőgéptípust vagy változatot üzemeltet egy vagy több, a többpilótás típusra vonatkozó hajózószemélyzet engedélyezésében és a kapcsolódó eljárásokban meghatározott szakszolgálati engedély jóváhagyással, az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
Megjegyzés: Ha egynél több szakszolgálati engedély jóváhagyás érintett, lásd az alábbi c) és d) albekezdéseket. |
c) |
Ha a hajózószemélyzet tagja egynél több, az egypilótás típusra és a többpilótás típusra vonatkozó hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezési rendben és a kapcsolódó eljárásokban felsorolt repülőgéptípust vagy -változatot üzemeltet, de nem egy szakszolgálati engedély jóváhagyás alapján, az üzemben tartó tartsa be a következőket:
|
d) |
Ha a hajózószemélyzet tagja egynél több, a többpilótás típusra vonatkozó hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezési rendben és a kapcsolódó eljárásokban felsorolt repülőgéptípust vagy -változatot üzemeltet, de nem egy szakszolgálati engedély jóváhagyás alapján, az üzemben tartó tartsa be a következőket:
|
e) |
Ha a hajózószemélyzet egy tagja repülőgéptípusok vagy változatok kombinációit üzemelteti az egypilótás osztályra és a többpilótás osztályra vonatkozó, a hajózószemélyzet engedélyezésében és a kapcsolódó eljárásokban meghatározottak szerint, az üzemben tartó mutassa be, hogy speciális eljárásokat és/vagy üzemeltetési korlátozásokat hagytak jóva az OPS 1.980 d) pontjával összhangban. |
O. RÉSZ
LÉGIUTAS-KÍSÉRŐ SZEMÉLYZET
OPS 1.988
Alkalmazhatóság
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutas-kísérő személyzet minden tagja megfeleljen a jelen rész követelményeinek és a légiutas-kísérő személyzetre érvényes minden más biztonsági követelménynek.
A jelen rendelet alkalmazásában a „légiutas-kísérő személyzet tagja” a személyzet bármely olyan tagja, aki nem a hajózószemélyzet tagja, és aki az utasok biztonsága érdekében az üzemben tartó vagy a parancsnok által rábízott feladatot lát el a repülőgép utasterében.
OPS 1.989
Azonosítás
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutas-kísérő személyzet minden tagja az üzemben tartó légiutas-kísérői egyenruháját viselje és az utasok számára légiutas-kísérőként világosan azonosítható legyen. |
b) |
A további személyzet, mint az egészségügyi, biztonsági személyzet, gyermekfelvigyázók, kísérők, szórakoztató személyzet, tolmácsok, akik az utastérben végeznek feladatokat, nem viselhetnek olyan egyenruhát, amely az utasok számára a légiutas-kísérő személyzet tagjaként teszi őket azonosíthatóvá, hacsak meg nem felelnek a jelen rész követelményeinek és a jelen rendelet minden más alkalmazandó követelményének. |
OPS 1.990
A légiutas-kísérő személyzet létszáma és összetétele
a) |
Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 19 megengedett legnagyobb számú utasférőhely feletti repülőgépet egy vagy több utas szállítása során, ha a személyzetből legalább egy tag a légiutas-kísérő személyzethez tartozik az utasok biztonságának érdekében az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt feladatok végrehajtására. |
b) |
A fenti a) albekezdés betartása során az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutas-kísérő személyzet létszáma legalább az alábbiak közül a nagyobbik legyen:
|
c) |
A Hatóság kivételes körülmények között megkövetelheti, hogy az üzemben tartó a személyzet tagjai közé további légiutas-kísérő személyzetet vegyen fel. |
d) |
Előre nem látott körülmények között a légiutas-kísérő személyzet szükséges legkisebb létszáma csökkenthető, ha:
|
e) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a légiutas-kísérő személyzet egyes tagjai önálló vállalkozó és/vagy szabadúszó vagy részmunkaidős alapon dolgoznak, az O. rész követelményeit betartsák. Ebben a tekintetben különös figyelmet kell fordítani a repülőgéptípusok vagy változatok számára, amelyen a légiutas-kísérő személyzet egy tagja repülhet kereskedelmi célú légiközlekedés céljából; ez a szám nem haladhatja meg az OPS 1.1030 pontban előírt követelményeket, ideértve azt is, amikor a légiutas-kísérő szolgáltatásait egy másik üzemben tartó veszi igénybe. |
OPS 1.995
Minimális követelmények
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutas-kísérő személyzet minden tagja:
a) |
Legalább 18 éves legyen. |
b) |
Rendszeresen megfeleljen a Hatóság által megkövetelt orvosi vizsgálaton vagy értékelésen, amelyen ellenőrzik egészségügyi alkalmasságát feladatai ellátására. |
c) |
Sikeresen elvégezze az OPS 1.1005 pontnak megfelelő alapképzést és rendelkezzék bizonyítvánnyal a biztonsági oktatásról. |
d) |
Elvégezze a megfelelő típusátképzés és/vagy típuskülönbségek oktatása tanfolyamot, amely legalább az OPS 1.1010 pontban felsorolt tárgyakat magában foglalta. |
e) |
Részt vegyen az OPS 1.1015 előírásainak megfelelő időszakos oktatásokon. |
f) |
Képes legyen feladatait az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott eljárásoknak megfelelően ellátni. |
OPS 1.1000
Légiutas-kísérő személyzet vezetője
a) |
Az üzemben tartó köteles kinevezni a légiutas-kísérő személyzet vezetőjét, ha a légiutas-kísérő személyzet egynél több főből áll. Olyan üzemeltetés esetén, ahol a légiutas-kísérő személyzet egynél több tagját jelölik ki, de csak egy tag szükséges, az üzemben tartó jelölje ki a légiutas-kísérő személyzet egy tagját, aki felelős a parancsnok felé. |
b) |
A légiutas-kísérő személyzet vezetője felelős a parancsnok felé az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott normál és vészhelyzeti eljárások elvégzéséért és irányításáért. Turbulencia fellépése esetén, ha a hajózószemélyzet nem ad utasítást, a légiutas-kísérő személyzet vezetője jogosult megszakítani a nem a biztonsággal kapcsolatos feladatok elvégzését és értesíteni a hajózószemélyzetet az érzékelt turbulencia mértékéről és a biztonsági övek bekapcsolására figyelmeztető jelzés bekapcsolásának szükségességéről. Ezután a légiutas-kísérő személyzet tegye biztonságossá az utasteret és a többi érintett területet. |
c) |
Ahol az OPS 1.990 pontja szükségessé teszi, hogy egynél több tagú légiutas-kísérő személyzet legyen jelen, az üzemben tartó csak akkor nevezhet ki egy személyt a légiutas-kísérő személyzet vezetőjének, ha az a személy legalább egyéves gyakorlattal rendelkezik egy üzemben tartó légiutas-kísérő személyzetének tagjaként, és elvégzett egy megfelelő tanfolyamot, amely legalább a következőket tartalmazta:
|
d) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a légiutas-kísérő személyzet második legalkalmasabb tagjának kiválasztására, hogy ez a személy léphessen a légiutas-kísérő személyzet vezetőjének helyére abban az esetben, ha a légiutas-kísérő személyzet vezetője képtelenné válik feladatai ellátására. Ezen eljárásoknak a Hatóság számára elfogadhatónak kell lenniük, és figyelembe kell venniük a légiutas-kísérő személyzet tagjainak gyakorlatát a feladatok ellátásában. |
e) |
CRM oktatás: Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke 1. táblázatának a) oszlopát integrálják az oktatásba és az f), légiutas-kísérő személyzet vezetői tanfolyam oszlop által megkövetelt szinten tárgyalják. |
OPS 1.1002
Üzemeltetés egytagú légiutas-kísérő személyzettel
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutas-kísérő személyzet minden újonnan belépő tagja, akinek nincs összehasonlítható előzetes gyakorlata, elvégezze a következőket, mielőtt egyedül látna el légiutas-kísérői feladatot:
|
b) |
Mielőtt a légiutas-kísérő személyzet egy tagját kijelölné légiutas-kísérő személyzeti feladatok egyedül történő ellátására, az üzemben tartó bizonyosodjon meg, hogy ez a személy képes feladatait az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott eljárásoknak megfelelően ellátni. A légiutas-kísérői feladatok egyedüli ellátására való alkalmasság kritériumait a légiutas-kísérők kiválasztásának, toborzásának, oktatásának és teljesítményértékelésének kritériumai között tárgyalni kell. |
OPS 1.1005
Biztonsági alapképzés
(Lásd az OPS 1.1005 pont 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutas-kísérő személyzet minden tagja sikeresen elvégezze a legalább az OPS 1.1005 1. függelékében felsorolt tárgyakat magában foglaló biztonsági alapképzést, mielőtt típusátképzés tanfolyamon venne részt. |
b) |
A tanfolyamokat a Hatóság döntése szerint és jóváhagyásával megrendezi: vagy
|
c) |
Az alapképzések programjának és felépítésének összhangban kell lennie a vonatkozó követelményekkel, és a Hatóság előzetes jóváhagyásával kell rendelkeznie. |
d) |
A Hatóság döntése szerint a Hatóság, az üzemben tartó vagy a tanfolyamot tartó, engedéllyel rendelkező oktató szervezet a légiutas-kísérő személyzet tagjának bizonyítványt ad ki a biztonsági tanfolyamról, miután elvégezte a biztonsági alapképzést és sikeresen átment az OPS 1.1025-ben említett ellenőrzésen. |
e) |
Ahol a Hatóság felhatalmazza az üzemben tartót vagy az engedéllyel rendelkező oktatási szervezetet, hogy a biztonsági tanfolyamról bizonyítványt adjon a légiutas-kísérő személyzet tagjának, ennek a bizonyítványnak világosan említenie kell a Hatóság jóváhagyását. |
OPS 1.1010
Típusátképzés és a különbségek oktatása
(Lásd az OPS 1.1010 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutas-kísérő személyzet minden tagja elvégezzen egy megfelelő típusátképzés és különbségek oktatása tanfolyamot a vonatkozó szabályoknak megfelelően és legalább az OPS 1.1010 1. függelékében felsorolt témákban. A tanfolyamot az Üzemben Tartási Kézikönyv írja le. A tanfolyam programját és felépítését a Hatóságnak előzetesen jóvá kell hagynia.
|
b) |
Az üzemben tartó a típusátképzés és típuskülönbségek oktatása tanfolyam tartalmát a légiutas-kísérő személyzet tagja részére az OPS 1.1035 által előírt tanfolyami nyilvántartásában szereplő korábbi tanfolyamainak figyelembevételével határozza meg. |
c) |
Az OPS 1.995 c) sérelme nélkül mind az alapképzés (OPS 1.1005), mind a típusátképzés tanfolyam és a típuskülönbségek oktatása tanfolyam (OPS 1.1010) egymáshoz kapcsolódó elemei kombinálhatóak. |
d) |
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
e) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutas-kísérő személyzet minden tagja elvégezze az üzemben tartói CRM és a repülőgépspecifikus CRM oktatást az OPS 1.1010 j) bekezdésének 1. függelékével összhangban. A légiutas-kísérő személyzet azon tagjai, akik már légiutas-kísérőként dolgoznak az üzemben tartónál, és előzőleg nem végezték el az üzemben tartó CRM oktatását, az OPS 1.1010 j) bekezdésének 1. függelékével összhangban végezzék el ezt az oktatást a következő előírt időszakos oktatás és ellenőrzés idején, beleértve a repülőgépspecifikus CRM oktatást, ha releváns. |
OPS 1.1012
Szoktató repülések
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a típusátképzést követően minden egyes légiutas-kísérő szoktató repüléseken vegyen részt, mielőtt az OPS 1.990 pontban előírt minimális légiutas-kísérő létszám egy tagjaként szolgálatot teljesít.
OPS 1.1015
Időszakos oktatás
(Lásd az OPS 1.1015 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes légiutas-kísérő részesüljön időszakos oktatásban, amely kiterjed a légiutas-kísérők feladataira normál és vészhelyzetben, valamint azon repülőgéptípusokra és/vagy változatokra vonatkozó gyakorlatokra az OPS 1.1015 1. függeléke szerint, amelyeken szolgálatot teljesít. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az időszakos oktatás és ellenőrzés program a Hatóság által jóváhagyott legyen, és tartalmazza az elméleti és gyakorlati utasításokat az önálló gyakorlatokkal együtt, az OPS 1.1015 1. függelékének előírásai szerint. |
c) |
Az időszakos oktatás, valamint az OPS 1.1025-ben ehhez kapcsolódóan előírt ellenőrzés érvényességének időtartama 12 naptári hónap, plusz a kiadási dátum hónapjából fennmaradt rész. Amennyiben a kiadás az előző időszakos ellenőrzés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama a kiadás dátumától kezdődik, s az előző ellenőrzés lejárati dátumától számított 12 hónapig tart. |
OPS 1.1020
Felfrissítő oktatás
(Lásd az OPS 1.1020 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes olyan légiutas-kísérő, aki több mint 6 hónapig hiányzott a repülőgépen történő szolgálat teljesítése alól, és az előző ellenőrzése – amely az OPS 1.1025 b) 3. által előírt – még érvényben marad, elvégezzen egy, az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt felfrissítő oktatást, az OPS 1.1020 1. függelékében előírtak szerint. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról hogy az a légiutas-kísérő, aki a megelőző 6 hónap folyamán a repülőgépen történő szolgálat teljesítése alól nem hiányzott, azonban egy adott repülőgéptípuson nem teljesített szolgálatot az OPS 1.990 b) pontjában előírtak szerint légiutas-kísérőként, mielőtt újból szolgálatba áll ezen a repülőgéptípuson, teljesítse a következők egyikét:
|
OPS 1.1025
Ellenőrzés
a) |
A Hatóság döntése szerint a Hatóság, az üzemben tartó vagy a tanfolyamot tartó, engedéllyel rendelkező oktató szervezet gondoskodjon arról, hogy az OPS 1.1005, 1.1010, 1.1015 és 1.1020 pontokban előírt oktatások elvégzése folyamán vagy után minden egyes légiutas-kísérő részt vegyen az oktatás tartalmára vonatkozó ellenőrzésen, ezáltal meggyőződve a légiutas-kísérő szakértelméről a normál és vészhelyzeti eljárások végrehajtása tekintetében. A Hatóság döntése szerint a Hatóság, az üzemben tartó vagy a tanfolyamot tartó, engedéllyel rendelkező oktató szervezet köteles gondoskodni arról, hogy az ezen ellenőrzést végző személyzet megfelelő képesítéssel rendelkezzen. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes légiutas-kísérő vegyen részt ellenőrzéseken a következő témákban:
|
OPS 1.1030
Egynél több repülőgéptípuson, vagy változaton történő üzemeltetés
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutas-kísérő csak abban az esetben teljesíthessen szolgálatot háromnál több repülőgéptípuson, ha a Hatóság azt engedélyezte; négy repülőgéptípuson pedig csak akkor teljesíthet szolgálatot, ha legalább két típus esetében:
|
b) |
A fenti a) pont alkalmazásában egy repülőgéptípus változatait eltérő típusúnak kell tekinteni, ha a következő vonatkozásokban nem hasonlóak egymáshoz:
|
OPS 1.1035
Oktatási okmányok
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
1. |
vezessen nyilvántartást az OPS 1.1005, 1.1010. 1.1015, 1.1020 és 1.1025 pontokban előírt oktatásokról és ellenőrzésektől; és |
2. |
tartson meg egy másolatot a biztonsági oktatás igazolásáról; és |
3. |
tartsa naprakészen az oktatási okmányokat és az orvosi vizsgálatok vagy értékelések dokumentumait, amelyek oktatási okmányok esetében tartalmazzák a típusátképzés tanfolyam, a típuskülönbségek oktatása és az időszakos oktatás dátumát és tartalmát; és |
4. |
kérés esetén tegye elérhetővé az összes alapképzés, típusátképzés, időszakos oktatás és az ellenőrzések okmányait az érintett légiutas-kísérő számára. |
Az OPS 1.1005 1. függeléke
Biztonsági alapképzés
Az OPS 1.1005 pontban említett biztonsági alapképzés által legalább tárgyalandó tárgyak a következők:
a) |
Tűz és füst elleni védelem oktatása
|
b) |
Vízben történő mentés oktatása A személyi úszó mentőfelszerelés tényleges felvétele és használata vízben. Egy mentőtutajjal vagy más hasonló felszereléssel ellátott repülőgépen először teljesített szolgálat előtt oktatást kell tartani ezen felszerelés használatáról, valamint használatát vízben ténylegesen gyakorolni kell. |
c) |
Életmentési/túlélési oktatás Az életmentési/túlélési oktatásnak az üzemeltetés területéhez illőnek kell lennie (pl. sarkvidék, sivatag, őserdő vagy tenger). |
d) |
Egészségügyi szempontok és elsősegélynyújtás
|
e) |
Bánásmód az utasokkal
|
f) |
Kapcsolattartás Az oktatás során hangsúlyt kell fektetni a légiutas-kísérő személyzet és a hajózószemélyzet közötti hatékony kapcsolattartásra, beleértve annak technikáját, a közös nyelvet és a terminológiát. |
g) |
Fegyelem és felelősség
|
h) |
A személyzeti erőforrás gazdálkodás
|
Az OPS 1.1010 1. függeléke
Típusátképzés és különbségek oktatása
a) |
Általános: Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
b) |
Tűz és füst elleni védelem oktatása: Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
c) |
Az ajtók és kijáratok működtetése: Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
d) |
A vészcsúszda működtetésének oktatása: Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
e) |
Vészkiürítési (vészelhagyás) eljárások és egyéb vészhelyzetek: Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
f) |
A tömeg irányítása. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az oktatás tartalmazza a tömeg irányításának gyakorlati szempontjait a repülőgéptípusra vonatkozó különböző vészhelyzetekben. |
g) |
A pilóta munkaképtelensége. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy abban az esetben, ha a minimális hajózószemélyzeti létszám kettőnél nem több, minden egyes légiutas-kísérő kapjon oktatást a hajózószemélyzet valamely tagjának munkaképtelensége esetére vonatkozó eljárásról és működtesse az ülések és hevederek mechanizmusait. A hajózószemélyzet tagjai oxigénellátó rendszereinek használatáról és a hajózószemélyzet tagjai ellenőrzőlistáinak használatáról tartott oktatás, ahol ezt az üzemben tartó SOP-jai megkövetelik, gyakorlati bemutatóval történjék. |
h) |
Biztonsági berendezések. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes légiutas-kísérő vegyen részt reális oktatásban és bemutatón a biztonsági berendezések elhelyezéséről és használatáról, beleértve a következőket:
|
i) |
Utasok eligazítása/biztonsági bemutatók. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az oktatás tartalmazza az utasok felkészítésének módját a normál és vészhelyzetekre az OPS 1.285 szerint. |
j) |
Személyzeti erőforrás gazdálkodás. Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
Az OPS 1.1015 1. függeléke
Időszakos oktatás
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az időszakos oktatást megfelelően képesített személyek végezzék. |
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden 12 naptári hónapban a gyakorlati oktatás programja tartalmazza a következőket:
|
c) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy legalább 3 évenként az időszakos oktatás tartalmazza a következőket is:
|
d) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az OPS 1 III. mellékletének valamennyi vonatkozó követelményét érintse a légiutas-kísérő személyzet tagjainak oktatása. |
Az OPS 1.1020 1. függeléke
Felfrissítő oktatás
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felfrissítő oktatást megfelelően képesített személyek végezzék, valamint minden egyes légiutas-kísérő esetében tartalmazza legalább a következőket:
1. |
vészhelyzeti eljárások, beleértve a pilóta munkaképtelenségét; |
2. |
kiürítési eljárások, beleértve a tömeg irányításának technikáit; |
3. |
A normál és a vészkijáratok valamennyi típusának és változatának működtetése és tényleges kinyitása normál és vészhelyzet üzemmódban, beleértve a feszültségellátó rendszerek (ha van) hibáját is. Ennek célja a vészcsúszda működtetéséhez és felállításához szükséges lépések és a kifejtendő erő bemutatása. Ezt az oktatást repülőgépen vagy egy megfelelő oktatóeszközön kell elvégezni; |
4. |
az összes többi kijárat – beleértve a pilótafülke-ablakokat – működésének bemutatása; és |
5. |
a vészmentő berendezések elhelyezése és kezelése, beleértve az oxigénellátó rendszereket, és a mentőmellények, hordozható oxigén- és légzőkészülékek felvételét. |
Az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke
Oktatás
1. |
A CRM oktatás tanmenetét a CRM módszertannal és terminológiával együtt az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza. |
2. |
Az 1. táblázat adja meg, hogy a CRM mely elemeit kell az egyes oktatástípusokban tárgyalni. 1. táblázat CRM oktatás
|
P. RÉSZ
KÉZIKÖNYVEK, NAPLÓK ÉS FELJEGYZÉSEK
OPS 1.1040
Az Üzemben Tartási Kézikönyvekre vonatkozó általános szabályok
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv minden utasítást és információt tartalmaz, amely az üzemben tartó személyzetnek szükséges feladatainak ellátásához. |
b) |
A üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv, összes módosításával és javításával, nem mond ellent a légi jármű üzemben tartási engedély (AOC) feltételeinek vagy bármely más rendeletnek és elfogadható a Hatóság számára, illetve ahol szükséges, azt a Hatóság jóváhagyta. |
c) |
Ha a Hatóság nem másként hagyta jóvá vagy nemzeti törvény nem írja elő másként, az üzemben tartó angol nyelven készítse el az Üzemben Tartási Kézikönyvet. Az üzemben tartó emellett lefordíthatja vagy használhatja a kézikönyvet vagy részeit más nyelven. |
d) |
Ha az üzemben tartó számára szükségessé válik az Üzemben Tartási Kézikönyveket vagy annak főbb részeit/köteteit újra elkészíteni, be kell tartania a fenti c) albekezdést. |
e) |
Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvet külön kötetekben is kiadhatja. |
f) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemben tartó személyzet könnyen hozzáférjen az Üzemben Tartási Kézikönyv minden olyan részének egy példányához, amely feladatai ellátása szempontjából rájuk vonatkozik. Ezenkívül az üzemben tartó lássa el a személyzet tagjait az Üzemben Tartási Kézikönyv A. és B. részének vagy azok személyes oktatásuk szempontjából releváns fejezeteinek egy saját példányával. |
g) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyvet módosítják és kijavítják, hogy a benne foglalt utasításokat és információt naprakészen tartsák. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes üzemben tartó személyzet figyelmét felhívják a feladataik szempontjából vonatkozó ilyen változásokra. |
h) |
Az Üzemben Tartási Kézikönyv vagy egyes részei minden birtokosa tartsa azt naprakészen az üzemben tartó által biztosított módosításokkal vagy javításokkal. |
i) |
Az üzemben tartó adja át a Hatóságnak a szándékolt módosításokat és javításokat hatályba lépésük előtt. Ha a módosítás az Üzemben Tartási Kézikönyv valamely olyan részét érinti, amelyet az OPS szerint jóvá kell hagyni, ezt a jóváhagyást a módosítás hatályba lépése előtt be kell szerezni. Ha biztonsági szempontból azonnali módosítások vagy javítások szükségesek, azokat azonnal ki lehet adni és alkalmazni lehet, ha megkérték valamennyi szükséges jóváhagyást. |
j) |
Az üzemben tartó vezesse át a Hatóság által megkövetelt valamennyi módosítást és javítást. |
k) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv korrektül tükrözi a jóváhagyott dokumentumokból és ezen jóváhagyott dokumentáció valamennyi módosításából vett információt és hogy az Üzemben Tartási Kézikönyvben nincs olyan információ, amely ellentmondana bármely jóváhagyott dokumentációnak. Ez a követelmény azonban nem gátolja meg az üzemben tartót abban, hogy konzervatívabb adatokat és eljárásokat alkalmazzon. |
l) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmát olyan formában jelenítse meg, amely nehézség nélkül használható. Az Üzemben Tartási Kézikönyv kialakítása vegye figyelembe az emberi tényező elveit. |
m) |
A Hatóság engedélyezheti, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv vagy részei a papírra nyomtatott megjelenítéstől eltérő módon is megjeleníthetők legyenek. Ilyen esetben biztosítani kell a hozzáférhetőség, a használhatóság és a megbízhatóság elfogadható színvonalát. |
n) |
Az Üzemben Tartási Kézikönyv rövidített formában történő alkalmazása nem mentesíti az üzemben tartót az OPS 1.130 előírásai alól. |
OPS 1.1045
Üzemben Tartási Kézikönyv – szerkezet és tartalom
(Lásd az OPS 1.1045 1. függelékét)
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv szerkezete a következő legyen:
|
b) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalma összhangban legyen az OPS 1.1045 1. függelékével és releváns legyen az üzemeltetés területe és típusa szempontjából. |
c) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv részletes szerkezete elfogadható legyen a Hatóság számára. |
OPS 1.1050
Repülőgép-üzembentartási Kézikönyv
Az üzemben tartó rendelkezzen naprakész, jóváhagyott Repülőgép-üzembentartási Kézikönyvvel, vagy ezzel egyenértékű dokumentációval minden egyes általa üzemeltetett repülőgépre vonatkozóan.
OPS 1.1055
Fedélzeti napló
a) |
Az üzemben tartó minden egyes repülésről a következő információkat rögzítse Fedélzeti napló formájában:
|
b) |
Az üzemben tartó számára a hatóság engedélyezheti, hogy ne vezessen Fedélzeti Naplót, vagy ennek bizonyos részeit, ha a vonatkozó információk rendelkezésre állnak egyéb dokumentációkban. |
c) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az összes bejegyzés az eseményekkel egyidejűleg történjen, és e bejegyzések véglegesek legyenek. |
OPS 1.1060
Operatív repülési terv
a) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az alkalmazott operatív repülési terv és a repülés folyamán tett bejegyzések tartalmazzák a következő tételeket:
|
b) |
Azok a tételek, amelyek rendelkezésre állnak egy más dokumentációkban, vagy egyéb elfogadható forrásokban, vagy pedig nem értelmezhetők az üzemeltetés típusára, kihagyhatók az operatív repülési tervből. |
c) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az operatív repülési tervet és használatát leírja az Üzemben Tartási Kézikönyv. |
d) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az összes bejegyzés az operatív üzemeltetési tervbe az eseményekkel egyidejűleg történjen, és ezen bejegyzések véglegesek legyenek. |
OPS 1.1065
Okmányok megőrzési ideje
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden feljegyzést és vonatkozó üzemeltetési és műszaki információt az OPS 1.1065 1. függelékében előírt ideig megőriznek.
OPS 1.1070
Az üzemben tartó folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzata
Az üzemben tartó rendelkezzen naprakész jóváhagyott folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzattal az M. rész, M.A.704 bekezdés (Folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzat) előírásainak megfelelően.
OPS 1.1071
Repülőgép műszaki napló
Az üzemben tartó vezessen egy, az M. rész, M.A.306-ban (Üzemben tartó műszaki naplója) előírtak szerinti repülőgép műszaki naplót.
Az OPS 1.1045 1. függeléke
Az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalma
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza a következőket:
A. |
ÁLTALÁNOS/ALAPOK |
0. |
AZ ÜZEMBEN TARTÁSI KÉZIKÖNYV KEZELÉSE ÉS VEZETÉSE |
0.1. |
Bevezetés
|
0.2. |
Módosítás és javítás módszere
|
1. |
SZERVEZET ÉS FELELŐSSÉGEK |
1.1. |
Szervezeti struktúra. A szervezeti struktúra leírása, beleértve a cég általános szervezeti ábráját és az üzemeltetési részleg szervezeti ábráját. A szervezeti ábra ábrázolja az üzemeltetési részleg és a cég többi részlegének kapcsolatát. Be kell mutatni különösen az összes főosztály, osztály stb. hierarchiáját és alárendeltségi kapcsolatait, amelyek a légiüzemeltetés biztonságát érintik. |
1.2. |
Kinevezett tisztségviselők. Minden, a légiüzemeltetésért, a karbantartási rendszerért, a személyzet oktatásáért és a földi üzemeltetésért az OPS 1.175 i. pontja szerint felelős kinevezett tisztségviselő nevét. Ez tartalmazza funkcióik és felelősségeik leírását. |
1.3. |
Az üzemeltetési irányító személyzet felelősségei és feladatai. Az üzemeltetést irányító személyzetnek a légiüzemeltetés biztonságát és a vonatkozó szabályzatok betartását érintő feladatainak, felelősségének és hatáskörének leírása. |
1.4. |
A parancsnok hatásköre, feladatai és felelősségei. Egy nyilatkozat, amely leírja a parancsnok hatáskörét, feladatait és felelősségeit. |
1.5. |
A személyzet parancsnokon kívüli többi tagjának feladatai és felelősségei. |
2. |
AZ ÜZEMELTETÉS IRÁNYÍTÁSA ÉS FELÜGYELETE |
2.1. |
Az üzemeltetés üzemben tartó általi felügyelete. Az üzemeltetés üzemben tartó általi felügyeleti rendszerének leírása (lásd az OPS 1.175 g) pontját). Ez mutassa be, hogy hogyan felügyelik a légiüzemeltetés biztonságát és a személyzet képzettségét. A következő témákra vonatkozó eljárásokat különösen be kell mutatni:
|
2.2. |
A kiegészítő üzemeltetési utasítások és információk hatálybaléptetési rendszere. Az olyan információ hatálybeléptetésének rendszere, amely üzemeltetési jellegű, de az Üzemben Tartási Kézikönyvet kiegészíti. Tartalmazza ennek az információnak az alkalmazhatóságát és hatálybaléptetésének felelősségeit. |
2.3. |
Balesetmegelőzési és repülésbiztonsági program. A repülésbiztonsági program fő vonásainak leírása. |
2.4. |
Üzemeltetés irányítása. Az üzemeltetés repülésbiztonsági szempontból történő irányításához szükséges eljárások és felelősségek leírása. |
2.5. |
A Hatóság jogköre. A Hatóság jogkörének leírása és útmutatás a személyzetnek, hogy hogyan könnyítse meg a Hatóság vizsgálatait. |
3. |
MINŐSÉGÜGYI RENDSZER Az alkalmazott minőségügyi rendszer leírása, amely legalább a következőket tartalmazza:
|
4. |
A SZEMÉLYZET ÖSSZETÉTELE |
4.1. |
A személyzet összetétele. A személyzet összetétele meghatározási módszerének leírása, figyelembe véve a következőket:
|
4.2. |
A parancsnok kinevezése. A parancsnok kinevezésére vonatkozó szabályok. |
4.3. |
A hajózószemélyzet munkaképtelensége. Utasítások a parancsadási jogkör sorrendjére a hajózószemélyzet munkaképtelensége esetén. |
4.4. |
Üzemeltetés egynél több típuson. Nyilatkozat arról, hogy mely repülőgépeket tekintik egy típusnak a következők céljára:
|
5. |
KÉPESÍTÉSI KÖVETELMÉNYEK |
5.1. |
Az üzemben tartó személyzet szolgálati kötelességeinek ellátásához előírt szakszolgálati engedély, minősítés(ek), képesítés/ismeret (pl. útvonalakra és repülőterekre), gyakorlat, oktatás, ellenőrzés és közelmúltban teljesített gyakorlat ismertetését tartalmazza. Figyelembe kell venni a repülőgép típusát, az üzemeltetés típusát és a személyzet összetételét. |
5.2. |
Hajózószemélyzet
|
5.3. |
Légiutas-kísérő személyzet
|
5.4. |
Oktató, ellenőrző és felügyelő személyzet
|
5.5. |
Egyéb üzemben tartó személyzet |
6. |
EGÉSZSÉGÜGYI ÓVINTÉZKEDÉSEK A SZEMÉLYZET RÉSZÉRE |
6.1. |
Egészségügyi óvintézkedések a személyzet részére. A személyzet tagjaira vonatkozó releváns szabályozások és útmutatás egészségügyi tekintetben, ezen belül:
|
7. |
REPÜLÉSI IDŐ KORLÁTAI |
7.1. |
Repülési és szolgálati idő korlátozásai és pihenési követelmények. Az üzemben tartó által a vonatkozó követelményekkel összhangban kidolgozott rendszer. |
7.2. |
Repülési és szolgálati idő korlátozásainak túllépése és/vagy pihenőidő megrövidítése. Azok a feltételek, amelyekkel a repülési vagy szolgálati idő túlléphető vagy a pihenési időszak megrövidíthető és az ezen módosítások jelentésére alkalmazott eljárások. |
8. |
ÜZEMELTETÉSI ELJÁRÁSOK |
8.1. |
Repülés-előkészítő utasítások. Ahogy az üzemeltetésre vonatkoznak: |
8.1.1. |
Minimális repülési magasságok. A minimális magasságok meghatározási és alkalmazási módszerének leírása, beleértve:
|
8.1.2. |
A repülőterek használata engedélyezésének feltételei és felelősségei, figyelembe véve a D., E., F., G., H., I. és J. részek vonatkozó követelményeit. |
8.1.3. |
Módszerek a repülőtéri üzemben tartási minimumok megállapítására. A repülőtéri üzemben tartási minimumok meghatározásának módszere IFR szerinti repülésekre az OPS 1 E részével összhangban. Utalni kell a látótávolság és/vagy a kifutópálya menti látótávolság meghatározási módszereire és a pilóták által észlelt tényleges látótávolság, a jelentett látótávolság és a jelentett kifutópálya menti látótávolság alkalmazhatóságára. |
8.1.4. |
Repülés közbeni üzemeltetési minimumok VFR szerinti repülésekre vagy repülések VFR szerint végzett részeire és, ahol egyhajtóműves repülőgépeket használnak, utasítások az útvonalnak a biztonságos kényszerleszállást lehetővé tévő területek rendelkezésére és megválasztására. |
8.1.5. |
A repülőtéri és repülés közbeni üzemeltetési minimumok bemutatása és alkalmazása |
8.1.6. |
Meteorológiai információ értelmezése. Magyarázó anyag az üzemeltetés területére vonatkozó MET előrejelzések és MET jelentések dekódolásához, beleértve a feltételes kifejezések dekódolását. |
8.1.7. |
A repülőgépen szállított üzemanyag, olaj és víz-metanol mennyiségének meghatározása. A módszerek, amelyekkel repülés közben meg lehet határozni és követni lehet a szállítandó üzemanyag, olaj és víz-metanol mennyiségét. Ez a fejezet tartalmazzon utasításokat a fedélzeten szállított folyadék mérésére és elosztására is. Ezek az utasítások vegyék figyelembe az összes körülményt, amely repülés közben valószínűleg előfordulhat, beleértve a repülés közbeni újratervezés és a repülőgép egy vagy több hajtóműve meghibásodásának lehetőségét. Ugyancsak le kell írni az üzemanyag és olaj feljegyzések vezetésének rendszerét. |
8.1.8. |
Tömeg és tömegközéppont. A tömeg és tömegközéppont általános elvei, beleértve:
|
8.1.9. |
ATS repülési terv. A légiforgalmi irányító szolgálati terv elkészítésének és benyújtásának eljárásai. A figyelembe vett tényezők között szerepeljen mind az egyedi, mind az ismétlődő repülési tervek benyújtása. |
8.1.10. |
Operatív repülési terv. Az operatív repülési terv elkészítésének és elfogadásának eljárásai. Le kell írni az operatív repülési terv használatát példákkal a használt operatív repülési terv formátumokról. |
8.1.11. |
Üzemben tartói repülőgép műszaki napló. Le kell írni az üzemben tartó repülőgép műszaki naplójával kapcsolatos felelősségeket és használatát, példákkal a használt formátumról. |
8.1.12. |
A fedélzeten szállítandó okmányok, űrlapok és kiegészítő információ. |
8.2. |
Földi kiszolgálási utasítások |
8.2.1. |
Üzemanyag-feltöltési/-leeresztési eljárások. Az üzemanyag feltöltési/leeresztési eljárások leírása, beleértve a következőket:
|
8.2.2. |
Biztonsággal kapcsolatos repülőgép- utas- és rakománykezelési eljárások. Az ülések elosztásakor és az utasok be- és kiszállásakor, valamint a repülőgép be- és kirakodásakor alkalmazandó eljárások leírása. Szintén meg kell adni a további, a biztonság elérést szolgáló eljárásokat a repülőgép parkolása során. A kezelési eljárásoknak tartalmazniuk kell a következőket:
|
8.2.3. |
Beszállás megtagadásának eljárásai. Eljárások annak biztosítására, hogy azok a személyek, akik bódultnak látszanak vagy akiknek a viselkedése vagy fizikai jelek azt mutatják, hogy kábítószerek befolyása alatt állnak, kivéve az orvosi pácienseket és a megfelelő felügyelet alatt lévő személyeket, nem engedik beszállni. Ez nem vonatkozik a megfelelő felügyelet alatt álló orvosi páciensekre. |
8.2.4. |
Jégmentesítés és jegesedésgátlás a földön. A földön lévő repülőgépek jégmentesítési és jegesedésgátlási politikájának leírása. Ezek tartalmazzák a jegesedés és a repülőgépek más szennyeződései típusainak és hatásainak leírását állás, földi mozgás és felszállás során. Emellett le kell írni a használt folyadéktípusokat, beleértve:
|
8.3. |
Repülési eljárások |
8.3.1. |
VFR/IFR politika. A repülések VFR szerinti folytatásának engedélyezését, vagy a repülések IFR szerinti folytatásának megkövetelését, vagy a kettő közötti váltást szabályozó politika leírása. |
8.3.2. |
Navigációs eljárások. Az összes, az üzemeltetés típusára (típusaira) és területére (területeire) vonatkozó összes navigációs eljárás leírása. Figyelembe kell venni a következőket:
|
8.3.3. |
Magasságmérő beállítási eljárások, ideértve, ahol értelmezhető, a következők használatát:
|
8.3.4. |
Magasságra figyelmeztető rendszer eljárásai |
8.3.5. |
Földközelségjelző rendszer/Terepelkerülésre figyelmeztető rendszer. Eljárások és utasítások a terepnek való szabályozott nekirepülés elkerülésére, beleértve a nagy leereszkedési sebesség korlátozását a talajfelszínhez közel (a kapcsolódó oktatási követelményeket a D.2.1. pont tartalmazza). |
8.3.6. |
TCAS/ACAS használati politikája és eljárásai |
8.3.7. |
Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás politikája és eljárásai |
8.3.8. |
Kedvezőtlen és potenciálisan veszélyes légköri körülmények. Eljárások kedvezőtlen és potenciálisan veszélyes légköri körülmények között és/vagy ezek elkerülésére, beleértve:
|
8.3.9. |
Légi jármű által keltett turbulencia. A légi jármű által keltett turbulencia leválási kritériumai, figyelembe véve a repülőgéptípusokat, széljárást és a kifutópálya elhelyezkedését. |
8.3.10. |
A személyzet tagjai szolgálati helyeiken. A személyzet tagjaival szembeni követelmény, hogy kijelölt szolgálati helyeiken vagy üléseikben tartózkodjanak a repülés különböző fázisaiban vagy bármikor, amikor a biztonság szempontjából szükségesnek bizonyul, és szintén tartalmazzon eljárásokat a pilótafülkében folytatott ellenőrzött pihenésre. |
8.3.11. |
A biztonsági övek használata a személyzet és az utasok által. Az előírás a személyzet tagjai és az utasok számára, hogy használják a biztonsági öveket és/vagy hevedereket a repülés különböző fázisaiban vagy bármikor, amikor a biztonság szempontjából szükségesnek bizonyul. |
8.3.12. |
A pilótafülkében történő tartózkodás engedélyezése. A nem a hajózószemélyzethez tartozó személyek pilótafülkében történő tartózkodása engedélyezésének feltételei. A Hatóság ellenőreinek beengedésére vonatkozó politikát is tartalmaznia kell. |
8.3.13. |
A személyzet üres üléseinek használata. A személyzet üres ülései használatának feltételei és eljárásai. |
8.3.14. |
A személyzet tagjainak munkaképtelensége. A személyzet tagjai repülés közbeni munkaképtelensége esetén követendő eljárások. Tartalmazzon példákat a munkaképtelenségre és felismerésének módját. |
8.3.15. |
Utastér biztonsági követelményei. Eljárások a következőkre:
|
8.3.16. |
Utastájékoztató eljárások. Az utastájékoztatási eljárások tartalma, eszközei és időzítése az OPS 1.285-tel összhangban. |
8.3.17. |
Eljárások abban az esetben, ha a repülőgép üzemeltetésekor a fedélzeten előírt kozmikus vagy naptól eredő sugárzást érzékelő berendezést visznek magukkal. Eljárások a kozmikus vagy naptól eredő sugárzást érzékelő berendezés alkalmazására, és a jelzett adatok rögzítésére, beleértve a végrehajtandó intézkedéseket abban az esetben, ha a sugárzás meghaladja az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt határértékeket. Kiegészítésül a követendő eljárások – beleértve az ATS eljárásait – abban az esetben, ha döntés történt a süllyedésre vagy az útvonal módosítására. |
8.3.18. |
Robotpilóta és tolóerő-automata alkalmazásának politikája. |
8.4. |
Üzemeltetés minden időjárásban. A minden időjárásban folytatott üzemeltetéssel kapcsolatos eljárások (Lásd az OPS D. és E. részeit is). |
8.5. |
ETOPS. Az ETOPS üzemeltetési eljárások leírása. |
8.6. |
A minimális felszereltségi lista és a Konfigurációtól való eltérések jegyzéke használata. |
8.7. |
Nem kereskedelmi célú repülések. Eljárások és korlátozások a következőkhöz:
|
8.8. |
Oxigénellátás követelményei |
8.8.1. |
Azoknak a feltételeknek az elmagyarázása, amelyek között oxigént kell biztosítani és használni. |
8.8.2. |
Az oxigénellátási követelmények a következők számára:
|
9. |
VESZÉLYES ÁRUK ÉS FEGYVEREK |
9.1. |
Információ, utasítások és általános útmutatás a veszélyes áruk szállításához, beleértve a következőket:
|
9.2. |
Azok a feltételek, amelyek között fegyverek és hadi és sportfegyverek lőszerei szállíthatóak. |
10. |
BIZTONSÁG |
10.1. |
Nem bizalmas jellegű biztonsági utasítások és útmutatás, amelyeknek tartalmazniuk kell az üzemben tartó személyzet hatáskörét és felelősségeit. A fedélzeten megtörtént bűncselekmények, mint a jogellenes beavatkozás, szabotázs, bombafenyegetés és repülőgépeltérítés kezelésének és bejelentésének eljárásait szintén be kell építeni. |
10.2. |
A megelőző biztonsági intézkedések és oktatás leírása. Megjegyzés: A biztonsági utasítások és útmutatás egy része bizalmasan kezelhető. |
11. |
ESEMÉNYEK KEZELÉSE, ÉRTESÍTÉSE ÉS JELENTÉSE Eljárások az események kezelésére, értesítésére és jelentésére. Ez a fejezet tartalmazza a következőket:
|
12. |
A REPÜLÉS SZABÁLYAI A repülés szabályai, beleértve a következőket:
|
13. |
BÉRLÉS A bérlés üzemeltetési intézkedéseinek, a kapcsolódó eljárásoknak és vezetési felelősségeknek a leírása. |
B. |
REPÜLŐGÉP-ÜZEMELTETÉSI TÉMAKÖRÖK – TÍPUSHOZ KAPCSOLÓDÓK A típusok és a típusok változatai közötti különbségek figyelembevétele a következő fejezetekben: |
0. |
ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓ ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK |
0.1. |
Általános információ (pl. a repülőgépek méretei), beleértve az érintett repülőgéptípus üzemeltetésekor használt mértékegységeket és átszámítási táblázatokat. |
1. |
KORLÁTOZÁSOK |
1.1. |
A engedélyezett korlátozások és az alkalmazandó üzemeltetési korlátozások leírása, beleértve a következőket:
|
2. |
NORMÁL ELJÁRÁSOK |
2.1. |
A személyzet normál eljárásai és a rájuk ruházott feladatok, a megfelelő ellenőrző listák, az ellenőrző listák használatának rendszere és egy utasítás a szükséges koordinációs eljárásokról a hajózószemélyzet és a légiutas-kísérő személyzet között. A következő normál eljárásokat és feladatokat kell tartalmazza:
|
3. |
RENDKÍVÜLI ÉS VÉSZHELYZETI ELJÁRÁSOK |
3.1. |
A rendkívüli és vészhelyzeti eljárások és a személyzetre ruházott feladatok, a megfelelő ellenőrző listák, az ellenőrző listák használatának rendszere és egy utasítás a szükséges koordinációs eljárásokról a hajózószemélyzet és a légiutas-kísérő személyzet között. A következő rendkívüli és vészhelyzeti eljárásokat és feladatokat kell tartalmazza:
|
4. |
TELJESÍTMÉNY |
4.0. |
A teljesítményadatokat olyan formában kell megadni, hogy nehézségek nélkül használhatók legyenek. |
4.1. |
Teljesítményadatok. Anyagot kell tartalmazzon a teljesítményről, amely biztosítja a szükséges adatokat az OPS 1 F., G., H. és I. részében szereplő teljesítménykövetelmények betartásához és lehetővé teszi a következők meghatározását:
|
4.1.1. |
Kiegészítő adatok a jegesedési körülmények közötti repülésekre. Tartalmaz valamennyi engedélyezett teljesítményt egy megengedhető konfigurációra vagy eltérő konfigurációra, mint amilyen egy csúszásgátló üzemképtelensége. |
4.1.2. |
Amennyiben az adott teljesítményosztályra vonatkozó szükséges teljesítményadat nem áll rendelkezésre a jóváhagyott AFM-ben, akkor a Hatóság által elfogadott más adatot kell szerepeltetni. Az Üzemben Tartási Kézikönyv alternatívaként tartalmazhat kereszthivatkozást az AFM-ben szereplő jóváhagyott adatokra, ha nem valószínű, hogy ezeket az adatokat gyakran vagy vészhelyzetben használni fogják. |
4.2. |
További teljesítményadatok. További teljesítményadatok, ha alkalmazhatóak, ideértve a következőket:
|
5. |
A REPÜLÉS TERVEZÉSE |
5.1. |
A repülés előtti és közbeni tervezéshez szükséges adatok és utasítások, beleértve olyan tényezőket, mint a sebességütemtervek és teljesítménybeállítások. Ahol értelmezhető, tartalmazza a leállított hajtóműves üzemben tartást, ETOPS-ot (különösen az utazósebességet egy üzemképtelen hajtóművel és a maximális távolságot egy megfelelő repülőtértől, az OPS 1.245-tel összhangban meghatározva) és a repüléseket elszigetelt repülőterekre. |
5.2. |
A repülés különböző fázisaiban szükséges üzemanyag kiszámítása az OPS 1.255-tel összhangban. |
6. |
TÖMEG ÉS SÚLYPONT Utasítások és adatok a tömeg és súlypont számításához, ideértve:
|
7. |
RAKODÁS Eljárások és előírások a rakomány berakodására és rögzítésére a repülőgépen. |
8. |
KONFIGURÁCIÓTÓL VALÓ ELTÉRÉSEK JEGYZÉKE A konfigurációtól való eltérések jegyzéke(i) (CDL), ha a gyártó átadta, figyelembe véve az üzemeltetett repülőgéptípusokat és -változatokat, beleértve a követendő eljárásokat, ha egy repülőgépet CDL-jének feltételei szerint indítanak el. |
9. |
MINIMÁLISAN SZÜKSÉGES FELSZERELÉSEK LISTÁJA A minimálisan szükséges felszerelések listája (MEL), figyelembe véve az üzemeltetett repülőgéptípusokat és -változatokat és az üzemeltetési típusokat/területeket. A MEL tartalmazza a navigációs berendezéseket és vegye figyelembe az üzemeltetési útvonalra és területre szükséges teljesítményt. |
10. |
ÉLETMENTŐ ÉS VÉSZHELYZETI ESZKÖZÖK, BELEÉRTVE AZ OXIGÉNT |
10.1. |
A megteendő útvonalakon szállítandó életmentő és vészhelyzeti eszközök listája és ezen felszerelés felszállás előtti működésképességi ellenőrzésének eljárásai. A életmentő és vészhelyzeti eszközök elhelyezésére, hozzáférhetőségére és használatára vonatkozó utasításokat és a kapcsolódó ellenőrző listákat is tartalmazza. |
10.2. |
A szükséges és rendelkezésre álló oxigénmennyiség meghatározásának eljárása. Figyelembe kell venni a repülés jellegét, a helyet foglaló személyek számát és az utastér túlnyomásának lehetséges megszűnését. A biztosított információ olyan formában jelenjen meg, amely nehézség nélkül használható. |
11. |
VÉSZKIÜRÍTÉSI ELJÁRÁSOK |
11.1. |
Utasítások a vészkiürítés előkészítésére, beleértve a személyzet koordinációját és a vészhelyzeti szolgálati helyek kijelölését. |
11.2. |
Vészkiürítési eljárások. A személyzet minden tagjának feladatai a repülőgép gyors kiürítésében és az utasok kezelése kényszerleszállás, vízre történő kényszerleszállás és egyéb vészhelyzetek esetén. |
12. |
A REPÜLŐGÉP RENDSZEREI A repülőgép rendszereinek leírása, kapcsolódó vezérlőszervek, jelzések és használati utasítások. |
C. |
ÚTVONALI ÉS REPÜLŐTÉRI UTASÍTÁSOK ÉS INFORMÁCIÓ |
1. |
Utasítások és információ a kommunikációról, navigációról és repülőterekről, ideértve a minimális repülési szinteket és magasságokat minden megteendő útvonalra és az üzemeltetési minimumokat minden használni tervezett repülőtérre, beleértve a következőket:
|
D. |
OKTATÁS |
1. |
Az oktatási tanmenetek és ellenőrzési programok minden, a repülés előkészítésével és/vagy lebonyolításával kapcsolatos üzemeltetési feladattal megbízott üzemeltető személyzet számára. |
2. |
Az oktatási tanmenetek és ellenőrzési eljárások tartalmazzák a következőket: |
2.1. |
Hajózószemélyzet számára. Az összes, az E. és N. részben előírt vonatkozó témát. |
2.2. |
Légiutas-kísérő személyzet számára. Az összes, az O. részben előírt vonatkozó témát. |
2.3. |
Az érintett üzemben tartó személyzet számára, beleértve a személyzet tagjait:
|
2.4. |
Azon üzemben tartó személyzet számára, akik a személyzetnek nem tagjai (pl. diszpécser, kiszolgáló személyzet stb.). Az összes, az OPS-ben előírt releváns téma, amely feladataikra vonatkozik. |
3. |
Eljárások |
3.1. |
Oktatási és ellenőrzési eljárások. |
3.2. |
Abban az esetben követendő eljárások, ha a személyzet nem éri el vagy nem tartja fent az előírt szintet. |
3.3. |
Eljárások annak biztosítására, hogy kereskedelmi célú légiszállítási repüléseken nem szimulálnak rendkívüli vagy vészhelyzeti eljárások vagy azok egy részének alkalmazását igénylő rendkívüli vagy vészhelyzeteket vagy IMC-szimulációt. |
4. |
A megőrzendő dokumentáció és a megőrzési idők előírása. (Lásd az OPS 1.1065 1. függelékét.) |
Az OPS 1.1065 1. függeléke
Dokumentumok megőrzési ideje
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az alábbi információt elfogadható formában, a Hatóság által hozzáférhetően megőrizzenek az alábbi táblázatokban szereplő ideig.
Megjegyzés: A karbantartási feljegyzésekre vonatkozó további információt az M. rész M.A.306 c. pont (Üzemben tartó műszaki naplója) tartalmaz.
1. táblázat
Egy repülés előkészítése és végrehajtása során használt információ
Egy repülés előkészítése és végrehajtása során használt, az OPS 1.135-ben előírt információ |
|
Operatív repülési terv |
3 hónap |
Repülőgép műszaki napló |
36 hónap az utolsó bejegyzés dátuma után, az M rész M.A.306c)-vel összhangban |
Útvonalspecifikus NOTAM/AIS tájékoztató dokumentáció, ha az üzemben tartó szerkesztette |
3 hónap |
Tömeg- és súlypont-dokumentáció |
3 hónap |
Értesítés a speciális rakományokról, beleértve a parancsnok írásos tájékoztatását a veszélyes árukról |
3 hónap |
2. táblázat
Jelentések
Jelentések |
|
Fedélzeti napló |
3 hónap |
Minden, az OPS 1.420-ban leírt vagy bármely olyan eset részleteinek feljegyzésére szolgáló repülési jelentés(ek), amelyek feljegyzését/jelentését a parancsnok szükségesnek tartja |
3 hónap |
Jelentések a szolgálati idők túllépéséről és/vagy a pihenési idők megrövidítéséről |
3 hónap |
3. táblázat
Hajózószemélyzet dokumentációi
Hajózószemélyzet dokumentációi |
|
Repülési, szolgálati és pihenési idő |
15 hónap |
Szakszolgálati engedély |
Amíg a hajózószemélyzeti tag az üzemben tartónál gyakorolja az engedély jogosultságait |
Típusátállási oktatás és ellenőrzés |
3 év |
Parancsnoki tanfolyam (ellenőrzéssel együtt) |
3 év |
Időszakos oktatás és ellenőrzés |
3 év |
Bármely pilótaülésben történő üzemeltetés oktatás és ellenőrzés |
3 év |
Közelmúltbani gyakorlat (OPS 1.970 hivatkozás) |
15 hónap |
Útvonal és repülőtér ismeret (OPS 1.975 hivatkozása) |
3 év |
Oktatás és képzés speciális üzemeltetéshez, ha az OPS előírja (pl. ETOPS II./III. kategóriás üzemeltetés) |
3 év |
Veszélyes áruk oktatás, ahogy megfelelő |
3 év |
4. táblázat
Légiutas-kísérő személyzet dokumentációi
Légiutas-kísérő személyzet dokumentációi |
|
Repülési, szolgálati és pihenési idő |
15 hónap |
Alapképzés, típusátállási oktatás és különbségek oktatása (beleértve az ellenőrzést) |
Amíg a légiutas-kísérő személyzet tagját az üzemben tartó alkalmazza |
Időszakos és felfrissítő oktatás (beleértve az ellenőrzést) |
12 hónapig, miután a légiutas-kísérő személyzet tagja kilépett az üzemben tartó alkalmazásából |
Veszélyes áruk oktatás, ahogy megfelelő |
3 év |
5. táblázat
Egyéb üzemeltető személyzet dokumentációi
Egyéb üzemeltető személyzet dokumentációi |
|
Egyéb olyan személyzet oktatási/minősítési dokumentációi, akik számára az OPS jóváhagyott oktatási programot ír elő |
Utolsó két oktatás feljegyzései |
6. táblázat
Egyéb dokumentációk
Egyéb dokumentációk |
|
Kozmikus és napból származó sugárzás dózisának dokumentációja |
12 hónapig miután a személyzet tagja kilépett az üzemben tartó alkalmazásából |
Minőségügyi rendszer dokumentációi |
5 év |
Veszélyes áruk szállításának dokumentációja |
3 hónap a repülés befejezése után |
Veszélyes áruk jóváhagyásának ellenőrzőlistája |
3 hónap a repülés befejezése után |
Q. RÉSZ
REPÜLÉSI ÉS SZOLGÁLATI IDŐ KORLÁTAI ÉS PIHENÉSI KÖVETELMÉNYEK
OPS 1.1090
Cél és hatókör
1. |
Az üzemben tartó alakítson ki a személyzet tagjai számára egy, a repülési és szolgálati idő korlátozásaira és a pihenési követelményekre vonatkozó rendszert (FTL). |
2. |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden járatán: |
2.1. |
A repülési és szolgálati idő korlátozásaira és a pihenési követelményekre vonatkozó rendszer megfelel:
|
2.2. |
A járatokat úgy kell megtervezni, hogy a megengedhető repülési szolgálati időn belül teljesítsék azokat, figyelembe véve a repülés előtti feladatokhoz szükséges időt, a repülési és fordulási időt. |
2.3. |
A szolgálati beosztási jegyzékeket a személyzet tagjai számára a megfelelő pihenés megtervezése céljából elegendő idővel előre kell elkészíteni és közzétenni. |
3. |
Az üzemben tartó felelőssége |
3.1. |
Az üzemben tartó a személyzet minden tagja számára jelöljön ki egy bázishelyet. |
3.2. |
Az üzemben tartóktól elvárt, hogy értékeljék a repülési szolgálati időszakok és pihenési időszakok gyakorisága és elosztása közötti kapcsolatokat, és megfelelően figyelembe vegyék a hosszú szolgálati idők között minimális pihenési idővel történő munkavégzés halmozódó hatásait. |
3.3. |
Az üzemben tartók úgy kötelesek megállapítani a szolgálatok ütemezését, hogy elkerüljék az olyan nemkívánatos gyakorlatot, mint a váltakozó nappali/éjszakai szolgálat vagy a személyzet tagjainak olyan beosztása, amely a rögzült alvás/munka mintát jelentősen megzavarja. |
3.4. |
Az üzemben tartók kötelesek helyi szabadnapokat betervezni és a személyzet tagjait erről előzetesen értesíteni. |
3.5. |
Az üzemben tartók kötelesek gondoskodni arról, hogy a pihenési időszakok elegendő időt biztosítsanak, hogy a személyzet az előző szolgálatok hatásán túl legyen és jól kipihent legyen a következő repülési szolgálati időszak kezdetére. |
3.6. |
Az üzemben tartók gondoskodjanak arról, hogy a repülési szolgálati időszakokat úgy tervezzék, hogy a személyzet tagjai kellőképpen kipihentek legyenek, és biztonsági szempontból minden körülmények között kielégítő színvonalon tudjanak dolgozni. |
4. |
A személyzet tagjának felelőssége |
4.1. |
A személyzet egy tagja sem dolgozhat úgy egy repülőgépen, hogy tudja, fáradt vagy fáradt lehet, vagy ha olyan mértékben nem érzi magát alkalmas állapotban, hogy a járatot veszélyeztetheti. |
4.2. |
A személyzet tagjainak optimálisan ki kell használniuk a pihenésre rendelkezésre álló lehetőségeket és időt, és megfelelően kell megtervezniük és kihasználniuk pihenési időszakaikat. |
5. |
A Polgári Légiközlekedési Hatóság felelőssége |
5.1. |
Eltérések |
5.1.1. |
A 8. cikk előírásaira is figyelemmel, a Hatóság a jelen rész előírásaitól eltéréseket engedélyezhet az érintett tagállamban hatályos törvényeknek és eljárásoknak megfelelően és az érdekelt felekkel konzultálva. |
5.1.2. |
Minden üzemben tartó az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve köteles bemutatni a Hatóságnak, hogy az eltérés iránti kérelme egyenértékű biztonsági szintet nyújt. Ezen eltéréseket megfelelő enyhítő intézkedéseknek kell kísérniük, ahol ez szükséges. |
OPS 1.1095
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek:
1.1. |
Megerősített hajózószemélyzet: Egy hajózószemélyzet, amely a repülőgép üzemeltetéséhez szükséges legkisebb létszámnál nagyobb létszámú, és amelyben bármely tag elhagyhatja beosztását és a hajózószemélyzet másik, megfelelő képzettséggel rendelkező tagja léphet helyébe. |
1.2. |
Blokkidő: Az eltelt idő a között, hogy a repülőgép először elhagyja parkolóhelyét felszállás céljából és a között, hogy megáll a kijelölt parkolóhelyen és minden motor és légcsavar leáll. |
1.3. |
Szünet: Minden szolgálat alól mentes idő, amely szolgálati időnek számít, mert a pihenőidőnél rövidebb. |
1.4. |
Szolgálat: Bármely feladat, amelyet a személyzet egy tagjának el kell látnia egy AOC birtokosának üzemével kapcsolatban. Ahol a jelen rendeletben nincsenek külön szabályok meghatározva, a Hatóságnak kell meghatároznia, hogy a készenlétet kell-e és milyen mértékben kell szolgálatnak tekinteni. |
1.5. |
Szolgálati idő: Az az időszak, amely akkor kezdődik, amikorra a személyzet egy tagjának az üzemben tartó a szolgálat megkezdését előírja, és akkor fejeződik be, amikor a személyzet tagja minden feladat alól mentessé válik. |
1.6. |
Repülési szolgálati idő: A repülési szolgálati idő (FDP) bármely olyan időszak, amelynek során egy személy egy repülőgépen mint személyzetének tagja teljesít szolgálatot. Az FDP akkor kezdődik, amikorra a személyzet tagjának az üzemben tartó előírja, hogy jelentkezzen egy járathoz vagy járatok egy sorához; és az utolsó olyan járat befejezésekor ér véget, amelyen a személy a személyzet tagjaként teljesít szolgálatot. |
1.7. |
Bázishely: Az üzemben tartó által a személyzet tagja számára kijelölt hely, ahol az rendszerint megkezdi és befejezi szolgálati idejét vagy szolgálati idejeinek egy sorozatát és ahol normál körülmények között az üzemben tartó nem felelős a személyzet érintett tagjának elszállásolásáért. |
1.8. |
Helyi nap: A helyi idő szerint 00:00 órakor kezdődő 24 órás időszak. |
1.9. |
Helyi éjszaka: A helyi idő szerint 22.00 és 08.00 óra közé eső 8 órás időszak. |
1.10. |
Egy szolgálatmentes nap: Egy szolgálatmentes nap két helyi éjszakát foglal magában. Egy pihenési időszak a szabadnap része lehet. |
1.11. |
Személyzet szolgálatot teljesítő tagja: A személyzet olyan tagja, aki egy repülés vagy a repülés bármely része során egy repülőgépen feladatokat lát el. |
1.12. |
Áthelyezés: A személyzet munkát nem végző tagjának áthelyezése egyik helyről a másikra az üzemben tartó rendelkezése szerint, az utazási idő nélkül. Az utazási idő:
|
1.13. |
Pihenőidőszak: Egy megszakítás nélküli, meghatározott időszak, amely alatt a személyzet tagja teljes mértékben fel van mentve minden feladat és repülőtéri készenlét alól. |
1.14. |
Készenlét: Egy meghatározott időszak, amelynek során az üzemben tartó a személyzet egy tagjától megköveteli, hogy legyen elérhető egy járatra történő kijelölésre, áthelyezésre vagy más feladatra közbeeső pihenési időszak nélkül. |
1.15. |
WOCL (Window of Circadian Low): A WOCL a 02.00 és 05.59 óra közötti idő. Három időzónát felölelő sávon belül a WOCL a helyi időre vonatkozik. Ezen három időzónán kívül a WOCL a bázishely idejére vonatkozik a bázishely időzónájából történt indulástól számított első 48 órában, és helyi időre azt követően. |
OPS 1.1100
Repülési és szolgálati korlátozások
1.1. |
Halmozott szolgálati idő Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes szolgálati időszak, amelyre a személyzet egy tagját kijelöli, ne haladja meg:
|
1.2. |
Blokkidő korlátozása Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy azon járatok összes blokkideje, amelyekre a személyzet egy tagja a személyzet munkát végző tagjaként ki van rendelve, ne haladja meg
|
OPS 1.1105
Maximális napi repülési szolgálati idő (FDP)
1.1. |
Ez az OPS nem vonatkozik az egypilótás üzemeltetésre és a vészhelyzeti egészségügyi szolgálati üzemeltetésre. |
1.2. |
Az üzemben tartó olyan jelentkezési időket köteles előírni, amelyek reálisan alkalmazkodnak a Hatóság által jóváhagyott, biztonsággal kapcsolatos földi feladatok idejéhez. |
1.3. |
A legnagyobb napi alap FDP 13 óra lehet. |
1.4. |
Ezen 13 óra a harmadik szektort követően minden szektorral 30 perccel rövidül, a csökkentés azonban legfeljebb két óra lehet összesen. |
1.5. |
Ha az FDP a WOCL idején kezdődik, az 1.3. és 1.4. pontokban megjelölt legnagyobb érték az átfedés 100 %-ával, de legfeljebb két órával lecsökken. Ha az FDP a WOCL idején ér véget, vagy azt teljes egészében magában foglalja, az 1.3. és 1.4. pontokban megjelölt legnagyobb FDP az átfedés 50 %-ával rövidül meg. |
2. |
Meghosszabbítás: |
2.1. |
A legnagyobb napi FDP legfeljebb egy órával meghosszabbítható. |
2.2. |
A 6 vagy több szektorra kiterjedő alap FDP nem hosszabbítható meg. |
2.3. |
Ahol az FDP legfeljebb két órával nyúlik be a WOCL idejébe, a meghosszabbítás korlátja legfeljebb négy szektor. |
2.4. |
Ahol az FDP több mint két órával nyúlik be a WOCL idejébe, a meghosszabbítás korlátja legfeljebb két szektor. |
2.5. |
A meghosszabbítások legnagyobb száma bármely 7 napon belül kettő lehet. |
2.6. |
Ahol az FDP-t úgy tervezik, hogy meghosszabbításra kerül sor, a repülés előtti és utáni pihenőidő két-két órával vagy csak a repülés utáni pihenőidő négy órával meghosszabbodik. Ahol a meghosszabbítást egymást követő FDP-kre alkalmazzák, a két munka között a repülés előtti és utáni pihenőidőnek közvetlenül egymás után kell következnie. |
2.7. |
Ha egy meghosszabbított FDP a 22.00 és 04.59 óra közötti időszakban kezdődik, az üzemben tartó 11,45 órára korlátozza az FDP-t. |
3. |
Légiutas-kísérő személyzet |
3.1. |
Egy járatra vagy járatsorra kirendelt légiutas-kísérő személyzet esetén a légiutas-kísérő személyzet FDP-je a légiutas-kísérő személyzet és a hajózószemélyzet jelentkezési ideje közötti különbséggel meghosszabbítható, ha ez a különbség nem haladja meg az egy órát. |
4. |
Üzemeltetés megbízhatósága |
4.1. |
A tervezett menetrendeknek lehetővé kell tenniük, hogy a járatokat a megengedett legnagyobb repülési szolgálati időn belül befejezzék. Ennek elősegítésére az üzemben tartók legkésőbb akkor intézkednek a menetrend vagy a személyzeti beosztás megváltoztatásáról, amikor a tényleges üzemeltetés a menetrend szerinti szezonális időszakon belül a menetrend járatainak több mint 33 %-án meghaladja a legnagyobb FDP-t. |
5. |
Áthelyezés |
5.1. |
Az áthelyezésen töltött teljes idő szolgálatnak számít. |
5.2. |
A jelentkezés után, de a munkavégzés előtt történő áthelyezés az FDP részeként számítandó, de nem számít szektornak. |
5.3. |
Egy áthelyezési szektort közvetlenül követő munkavégzési szektort a minimális pihenés kiszámításakor figyelembe kell venni az OPS 1.1110 alábbi 1.1. és 1.2. pontjaiban előírtak szerint. |
6. |
Meghosszabbított FDP (osztott szolgálat) |
6.1. |
A Hatóság a 8. cikk előírásait is figyelembe véve jóváhagyhat egy szünetet magában foglaló meghosszabbított FDP-n alapuló üzemeltetést. |
6.2. |
Minden üzemben tartó az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve köteles bemutatni a Hatóságnak, hogy kérelme a meghosszabbított FDP iránt egyenértékű biztonsági szintet nyújt. |
OPS 1.1110
Pihenés
1. |
Minimális pihenés |
1.1. |
A bázishelyen kezdődő repülési szolgálati idő megkezdése előtt biztosított minimális pihenésnek legalább olyan hosszúnak kell lennie, mint a megelőző szolgálati időszak vagy 12 óra, amelyik hosszabb. |
1.2. |
A bázishelytől eltérő helyen kezdődő repülési szolgálati idő megkezdése előtt biztosított minimális pihenésnek legalább olyan hosszúnak kell lennie, mint a megelőző szolgálati időszak vagy 10 óra, amelyik hosszabb; ha a bázishelytől távol van a legkisebb pihenés, az üzemben tartó köteles legalább 8 óra alvási lehetőséget biztosítani az utazás és egyéb élettani szükségletek figyelembevételével. |
1.3. |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az időzóna-eltéréseknek a személyzet tagjaira gyakorolt hatását többletpihenéssel kompenzálja, ahogy azt a Hatóság a 8. cikk előírásait is figyelembe véve szabályozza. |
1.4.1. |
Az 1.1. és 1.2. sérelme nélkül és a 8. cikk előírásaira is tekintettel a Hatóság csökkentett pihenési követelményeket engedélyezhet. |
1.4.2. |
Minden üzemben tartó köteles az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve bemutatni a Hatóságnak, hogy kérelme a csökkentett pihenés iránt egyenértékű biztonsági szintet nyújt. |
2. |
Pihenési időszakok |
2.1. |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a fent körvonalazott minimális pihenést rendszeresen kiegészíti egy heti pihenőre, amely két helyi éjszakát magában foglaló 36 órás időszak, úgy, hogy egy heti pihenési időszak vége és a következő kezdete között soha nem telik el több, mint 168 óra. Az OPS 1.1095 1.9. pont alóli kivételként a Hatóság dönthet úgy, hogy ezen helyi éjszakák közül a második 20.00 órakor kezdődhet, ha a heti pihenési időszak legalább 40 órán át tart. |
OPS 1.1115
A repülési szolgálati idő meghosszabbítása repülés közbeni pihenés miatt
1. |
A 8. cikk előírásaira is figyelemmel és ha mindegyik üzemben tartó bemutatja a Hatóságnak, az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve, hogy kérelme egyenértékű biztonsági szintet nyújt: |
1.1. |
Hajózószemélyzet megerősítése A Hatóság rögzíti az alapvető hajózószemélyzet megerősítésével kapcsolatos követelményeket a repülési szolgálati időnek a fenti OPS 1.1105 követelményein túlmenő meghosszabbításának céljára. |
1.2. |
Légiutas-kísérő személyzet A Hatóság rögzíti a légiutas-kísérő személyzet minimális repülés közbeni pihenésével kapcsolatos követelményeket, ha az FDP meghaladja az OPS 1.1105 fenti korlátait. |
OPS 1.1120
Előre nem látott körülmények tényleges repülés közben – a parancsnok döntési hatásköre
1. |
Figyelemmel az alábbiakban feltételezett körülmények alapos ellenőrzésének szükségességére, a jelentkezési idővel kezdődő tényleges repülési üzemeltetés közben, a repülési szolgálati, a szolgálati és a pihenőidőre vonatkozó, jelen részben előírt határok előre nem látható körülmények esetén módosíthatóak. Minden ilyen módosítást a személyzet összes tagjával folytatott konzultáció után a parancsnoknak el kell fogadnia, és a módosításoknak minden körülmények között meg kell felelniük a következőknek: |
1.1. |
Az OPS 1.1105 fenti 1.3. pontjában említett maximális FDP nem növelhető két órát meghaladóan, hacsak a hajózószemélyzet nincs megerősítve, amely esetben a repülési szolgálati időszak legfeljebb 3 órával hosszabbítható meg. |
1.1.2. |
Ha egy FDP utolsó szektorában merülnek fel előre nem látott körülmények a felszállás után, amelyek eredményeként a megengedett növelést túllépik, a járat folytathatja útját tervezett vagy kitérő célállomásáig. |
1.1.3. |
Ilyen körülmények között az FDP-t követő pihenőidőszak csökkenthető, de nem a jelen rész OPS 1.1110 1.2. pontjában meghatározott időtartam alá. |
1.2. |
A parancsnok köteles olyan speciális körülmények között, amelyek komoly fáradtsághoz vezethetnek, és a személyzet érintett tagjaival folytatott konzultáció után, csökkenteni a tényleges repülési szolgálati időt és/vagy növelni a pihenőidőt, hogy a repülési biztonságra gyakorolt bármely kedvezőtlen hatást kiküszöböljön. |
1.3. |
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről: |
1.3.1. |
A parancsnok minden olyan esetben nyújtson be jelentést az üzemben tartónak, ha az FDP-t saját hatáskörében megnövelte vagy ha a pihenési időt csökkentette a tényleges üzemelés során, és |
1.3.2. |
Ahol az FDP megnövelése vagy a pihenési időszak megrövidítése meghaladja az egy órát, a jelentés egy példányát, amelyhez az üzemben tartó köteles saját megjegyzéseit hozzáfűzni, az eseményt követő 28 napon belül küldjék meg a Hatóságnak. |
OPS 1.1125
Készenlét
1. |
Repülőtéri készenlét |
1.1. |
A személyzet egy tagja repülőtéri készenlétben van a normál jelentkezési ponton történt jelentkezésétől a közölt készenléti időszak végéig. |
1.2. |
A repülőtéri készenlét a halmozott szolgálati időbe teljes egészében beszámít. |
1.3. |
Ha a repülőtéri készenlétet közvetlenül repülési szolgálat követi, a Hatóság határozza meg a viszonyt ezen repülőtéri készenlét és a kijelölt repülési szolgálat között. Ebben az esetben a repülőtéri készenlét idejét hozzá kell adni az OPS 1.1110 1.1. és 1.2. pontjában említett szolgálati időhöz a minimális pihenés számítása céljára. |
1.4. |
Ha a repülőtéri készenlét nem vezet repülési szolgálatra történő kirendeléshez, azt legalább a Hatóság által szabályozott pihenési időszaknak kell követnie. |
1.5. |
A repülőtéri készenlét ideje alatt az üzemben tartó köteles nyugodt és kényelmes, a nyilvánosságtól elzárt helyet biztosítani a személyzet tagjai számára. |
2. |
A készenlét más formái (beleértve a szállodai készenlétet) |
2.1. |
A 8. pont előírásaira is figyelemmel a Hatóság szabályozza a készenlét valamennyi egyéb formáját, a következőket figyelembe véve: |
2.1.1. |
Minden tevékenységet előzetesen tervezni és közölni kell. |
2.1.2. |
A készenlét kezdetének és befejezésének időpontját előre meg kell határozni és közölni kell. |
2.1.3. |
Meg kell határozni az előírt jelentkezési ponttól eltérő helyen teljesítendő bármely készenlét maximális hosszát. |
2.1.4. |
A személyzet tagja számára pihenés céljából rendelkezésre álló lehetőségek és más vonatkozó tényezők figyelembevételével meg kell határozni a viszonyt a készenlét és a készenlétből eredő bármely kijelölt repülési szolgálat között. |
2.1.5. |
Meg kell határozni, hogy a készenléti időt hogyan kell a halmozott szolgálati órák számításakor figyelembe venni. |
OPS 1.1130
Élelmezés
Étkezési és ivási lehetőséget kell biztosítani, hogy a személyzet tagjának teljesítményére gyakorolt kedvezőtlen hatást elkerüljék, különösen, ha az FDP meghaladja a 6 órát.
OPS 1.1135
Repülési szolgálati, szolgálati és pihenőidők nyilvántartása
1. |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a személyzet tagjáról vezetett nyilvántartás tartalmazza a következőket:
és hogy úgy vezessék a nyilvántartásokat, hogy biztosítsák a jelen rész követelményeinek betartását; ezen nyilvántartások másolatát kérése esetén a személyzet tagjának rendelkezésére kell bocsátani. |
2. |
Ha az üzemben tartó által az 1. bekezdés szerint vezetett nyilvántartások nem terjednek ki minden repülési szolgálati, szolgálati és pihenőidejére, a személyzet érintett tagja saját egyedi nyilvántartást köteles vezetni
|
3. |
A személyzet tagja nyilvántartását kérésre az őt foglalkoztató bármely üzemeltető rendelkezésére bocsátja, mielőtt repülési szolgálati idejét megkezdi. |
4. |
A nyilvántartásokat az utolsó vonatkozó bejegyzés keltétől számított legalább 15 naptári hónapig, vagy ha a nemzeti jogszabályok megkövetelik, hosszabb ideig meg kell őrizni. |
5. |
Az üzemben tartók ezen felül kötelesek az eseménytől számított legalább hat hónapig külön megőrizni minden repülőgép-parancsnok saját döntéséről szóló jelentéseit a meghosszabbított repülési szolgálati időkről, meghosszabbított repülési időkről és csökkentett pihenési időszakokról. |
R. RÉSZ
VESZÉLYES ÁRUK LÉGI SZÁLLÍTÁSA
OPS 1.1145
Általános előírások
Az üzemben tartónak be kell tartania a Műszaki utasítások vonatkozó rendelkezéseit, függetlenül attól, hogy:
a) |
a repülés teljesen vagy részben egy állam területén belül vagy azon kívül történik; vagy |
b) |
az OPS 1.1155-tel összhangban birtokában van-e a veszélyes áruk szállítására vonatkozó jóváhagyás. |
OPS 1.1150
Terminológia
a) |
Az ebben a részben használt kifejezések jelentése a következő:
|
OPS 1.1155
Jóváhagyás a veszélyes áruk szállítására
a) |
Az üzemben tartó csak akkor szállíthat veszélyes árukat, ha a Hatóság azt jóváhagyta. |
b) |
A veszélyes áruk szállítására vonatkozó engedély kiállítása előtt az üzemben tartónak bizonyítania kell a Hatóság felé, hogy megfelelő képzést nyújtott, hogy valamennyi vonatkozó – például a földi kezelésre, a repülőgépes kezelésre, képzésre vonatkozó – dokumentum tartalmazza a veszélyes árukkal kapcsolatos információkat és utasításokat és hogy a légi szállítás valamennyi szakasza tekintetében kialakították a veszélyes áruk biztonságos kezelésére vonatkozó eljárásokat. |
Megjegyzés: Az OPS 1.1165 b. pontjának 1. vagy 2. alpontjában meghatározott mentesség vagy jóváhagyás a fentieken felül érvényes és lehetséges, hogy a b) pontban szereplő feltételek alkalmazása nem szükségszerű.
OPS 1.1160
Terjedelem
Az egyébként veszélyes árunak besorolt, de a Műszaki utasítások 1. és 8. részével összhangban a Műszaki utasítások tárgyát nem képező cikkek és anyagok mentesíthetők ennek a résznek a rendelkezései alól, ha:
a) |
az üzemben tartó jóváhagyásával a repülés ideje alatt egy betegnek nyújtandó orvosi segély nyújtása érdekében a fedélzeten helyezik el. Ezeket:
|
b) |
a repülőgép fedélzetén kell lenniük és a vonatkozó szabályokkal összhangban vannak vagy üzemeltetési okból vannak ott, bár a pótlásra szolgáló cikkeket vagy anyagokat, vagy azokat, amelyeket csere miatt eltávolítottak a Műszaki utasításokban előírt módon kell a repülőgépen szállítani. |
c) |
a poggyászban vannak:
|
OPS 1.1165
Veszélyes áruk szállításának korlátozásai
a) |
Az üzemben tartónak biztosítania kell, hogy azokat a veszélyes árunak minősített cikkeket és anyagokat, valamint egyéb árukat, amelyeket nevükkel vagy a Műszaki utasításokban általános leírásukkal külön úgy azonosítanak, mint amelyek szállítása minden körülmények között tilos, egyáltalán ne szállítsanak repülőgépen. |
b) |
Az üzemben tartó nem szállíthat veszélyes árunak minősített cikkeket és anyagokat, valamint egyéb árukat, amelyeket a Műszaki utasításokban általános leírásukkal külön úgy azonosítanak, mint amelyek szállítása normál körülmények között tilos, kivéve, ha a Műszaki utasítások következő követelményei teljesülnek:
|
OPS 1.1190
Szándékosan üres
OPS 1.1195
Veszélyes áruk átvétele
a) |
Az üzemben tartónak nem kell átvennie a veszélyes árukat, kivéve, ha:
Minden más nyelvi követelményen felül. |
b) |
Az üzemben tartónak olyan átvételi ellenőrző listát kell használnia, amelynek lehetővé kell tennie minden vonatkozó részlet ellenőrzését és olyan formátumúnak kell lennie, amelyen fel lehet jegyezni a kézi, a gépi vagy a számítógépes átvételi ellenőrzés eredményeit. |
OPS 1.1200
Sérülés, szivárgás vagy szennyezettség vizsgálata
a) |
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
OPS 1.1205
Szennyeződés eltávolítása
a) |
Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:
|
b) |
A Műszaki utasításokban található, a sugárzási szintre vagy a szennyezettségre alkalmazandó bármely határértéknek való meg nem felelés esetén
|
OPS 1.1210
Rakodási korlátozások
a) |
Utastér és pilótafülke. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ne szállítsanak veszélyes árukat az utasok által elfoglalt utastérben vagy a pilótafülkében, kivéve a Műszaki utasítások előírásai szerint. |
b) |
Rakterek. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a veszélyes árukat a repülőgépbe a Műszaki utasításokban előírt módon rakják be, különítsék el, helyezzék el és rögzítsék. |
c) |
Csak teherszállító repülőgépeken történő szállításra kijelölt veszélyes áruk. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a „Csak teherszállító repülőgépen szállítható” (Cargo Aircraft Only) címkével ellátott veszélyes árukat teherszállító repülőgépen szállítsák és úgy rakodják be, ahogy a Műszaki utasítások előírják. |
OPS 1.1215
Információszolgáltatás
a) |
A személyzet tájékoztatása. Az üzemben tartónak az Üzemben Tartási Kézikönyvben és/vagy más megfelelő kézikönyvekben olyan információkat kell megadnia, amely lehetővé teszi a személyzet számára, hogy kötelezettségeiket a veszélyes áruk szállítása tekintetében a Műszaki utasításokban előírtak szerint teljesítsék, beleértve a veszélyes árukat érintő vészhelyzetek esetén végrehajtandó intézkedéseket. Adott esetben az ilyen információt kezelő ügynökének is biztosítani kell. |
b) |
Az utasok és más személyek tájékoztatása
|
c) |
A parancsnok tájékoztatása. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell a következőkről:
(Lásd az OPS 1.1065 1. függelék 1. táblázatát az okmányok megőrzési idejéről). |
d) |
Információszolgáltatás repülőesemény vagy -baleset esetén
|
e) |
Tájékoztatás repülés közben fellépő vészhelyzet esetén.
|
OPS 1.1220
Oktatási programok
a) |
Az üzemben tartó dolgozzon ki és tartson fenn a Műszaki utasítások által előírt személyzeti oktatási programokat, amelyeket a hatóságnak kell jóváhagynia. |
b) |
Az üzemben tartónak biztosítania kell, hogy a személyzet tagjai a követelmények vonatkozásában felelősségi körüknek megfelelően kapjanak oktatást. |
c) |
Az üzemben tartónak veszélyes áruk légi szállításával érintett beosztásban dolgozó személy foglalkoztatása esetén oktatásról és az oktatás ellenőrzéséről gondoskodnia kell. |
d) |
Az üzemben tartó biztosítsa, hogy a teljes, oktatást kapott személyzet vegyen részt egy teszten, hogy ellenőrizzék felelősségeik megértését. |
e) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes, veszélyes árukról oktatást kapott személyzet kapjon időszakos oktatást 2 évnél nem hosszabb időközönként. |
f) |
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a veszélyes árukról szóló oktatás okmányait minden oktatott személyzetre megőrizzék, ahogy azt a Műszaki utasítások előírják. |
g) |
Az üzemben tartó biztosítsa, hogy kezelő ügynökének személyzetét oktassák, ahogy azt a Műszaki utasítások előírják.. |
OPS 1.1225
Jelentések a veszélyes árukkal kapcsolatos eseményekről és balesetekről
a) |
Az üzemben tartónak az OPS 1.1225. 1. függelékében előírtak szerint a veszélyes árukkal kapcsolatos eseményekről és balesetekről tájékoztatnia kell a Hatóságot és annak az államnak a megfelelő Hatóságát, ahol a baleset vagy az esemény bekövetkezett. Az első jelentést az esemény bekövetkezésétől számított 72 órán belül fel kell adni, kivéve, ha ezt kivételes körülmények gátolják és közölni kell az adott időpontban ismert részleteket. Szükség esetén a lehető leghamarabb további jelentést is küldeni kell, ha bármilyen pótlólagos információ felmerül. |
b) |
Az üzemben tartónak az OPS 1.1225. 1. függelékében előírtak szerint a rakományban vagy az utasok poggyászaiban felfedezett, be nem jelentett vagy tévesen bejelentett veszélyes árukkal kapcsolatos eseményről is tájékoztatnia kell a Hatóságot és annak az államnak a megfelelő Hatóságát, ahol az esemény bekövetkezett. Az első jelentést a felfedezés bekövetkezésétől számított 72 órán belül fel kell adni, kivéve, ha ezt kivételes körülmények gátolják és közölni kell az adott időpontban ismert részleteket. Szükség esetén a lehető leghamarabb további jelentést is küldeni kell, ha bármilyen pótlólagos információ felmerül. |
OPS 1.1225 1. függeléke
Veszélyes árukkal kapcsolatos eseményről vagy balesetről szóló jelentés
1. |
Az üzemben tartónak biztosítania kell, hogy bármilyen természetű veszélyes árukkal kapcsolatos eseményt vagy balesetet jelentsenek, függetlenül attól, hogy a veszélyes áruk a rakományban, a postai küldeményben, az utasok poggyászában vagy a személyzet poggyászában vannak-e. Jelenteni kell továbbá a rakományban, a postai küldeményben vagy a poggyászban felfedezett, be nem jelentett vagy tévesen bejelentett veszélyes árukat is. |
2. |
Az első jelentést az eseménytől számított 72 órán belül kell elküldeni, kivéve, ha kivételes körülmények ezt megakadályozzák. Ezt bármilyen módon megtehetik, beleértve az e-mailt, telefont vagy faxot is. Ennek a jelentésnek az adott időpontban ismert részleteket kell tartalmaznia, a 3. bekezdésben meghatározott címek szerint. Szükség esetén a lehető leghamarabb további jelentést is kell küldeni, amelyben minden olyan részlet szerepel, amely az első jelentés időpontjában még nem volt ismert. Ha a jelentést szóban adták, a lehető leghamarabb írásos megerősítést is küldeni kell. |
3. |
Az első jelentéseknek és valamennyi következő jelentésnek a lehető legpontosabbnak kell lennie és a következő adatok közül a vonatkozó adatokat kell tartalmaznia:
|
4. |
A vonatkozó dokumentumokat és a készített fényképeket a jelentéshez kell csatolni. |
S. RÉSZ
VÉDELEM
OPS 1.1235
Biztonsági előírások
Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes érintett személyzet ismerje és betartsa az üzemben tartó állama védelmi programjainak vonatkozó előírásait.
OPS 1.1240
Oktatási programok
Az üzemben tartó dolgozzon ki, tartson fenn és hajtson végre jóváhagyott oktatási programokat, amelyek lehetővé teszik az üzemben tartó személyzete tagjainak, hogy megfelelően cselekedjenek, hogy megakadályozzák a jogellenes beavatkozást, mint amilyen a szabotázs vagy repülőgépek jogellenes elrablása és hogy minimalizálják ezeknek az eseményeknek a következményeit, ha megtörténnének. Az oktatási program legyen kompatibilis a Nemzeti Légi Biztonsági Programmal. A személyzet egyes tagjai rendelkezzenek tudással és szakértelemmel az oktatási program minden releváns eleméről.
OPS 1.1245
Jogellenes beavatkozások jelentése
A repülőgép fedélzetén történt jogellenes beavatkozást követően a parancsnok, vagy távollétében az üzemben tartó késedelem nélkül nyújtson be jelentést egy ilyen cselekményről a kijelölt helyi hatóságnak és az üzemben tartó állama Hatóságának.
OPS1.1250
Repülőgép-átkutatási ellenőrző lista
Az üzemben tartó gondoskodjon arról, hogy legyen a fedélzeten egy ellenőrző lista egy bomba vagy improvizált robbanószerkezet (IED) kutatása során követendő eljárásokról szabotázs gyanúja esetén és a repülőgép elrejtett fegyverek, robbanóanyagok és egyéb veszélyes eszközök utáni átkutatásáról, ha megalapozott gyanúja áll fenn, hogy a repülőgép jogellenes beavatkozásnak lehet kitéve. Az ellenőrző listát támogassa egy útmutatás a megfelelő tennivalókról, ha a fedélzeten bombát vagy gyanús tárgyat találnának és a repülőgépre jellemző legkisebb kockázatú helyről egy bomba számára, ha a típusbizonyítvány birtokosa ezt megadta.
OPS 1.1255
A hajózószemélyzet fülkéinek biztonsága
a) |
Minden olyan repülőgépen, amely el van látva hajózószemélyzeti fülkeajtóval, ez az ajtó legyen zárható, és álljanak rendelkezésre vagy készüljenek a Hatóság számára elfogadható eszközök és eljárások, amelyekkel a légiutas-kísérő személyzet értesíteni tudja a hajózószemélyzetet az utastérben folyó gyanús tevékenységről vagy a biztonsági előírások megsértéséről. |
b) |
Minden 45 500 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 60-nál nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú utasokat szállító repülőgép legyen ellátva egy jóváhagyott hajózószemélyzeti fülkeajtóval, amely zárható és nyitható minden egyes pilótaülésből és amelynek kialakítása képessé teszi a vonatkozó visszamenőleges hatályú légialkalmassági üzemeltetési követelmények betartására. Ennek az ajtónak a kialakítása ne akadályozza a vészhelyzeti műveleteket, ahogy azt a visszamenőleges hatályú légialkalmassági üzemeltetési előírások megkövetelik. |
c) |
Minden repülőgépen, amely el van látva a b) albekezdéssel összhangban egy hajózószemélyzeti fülkeajtóval:
|
(1) HL L 315., 2003.11.28., 1. o.